ROZHODNUTÍ PŘEDSEDY EVROPSKÉ KOMISE
ze dne 13. října 2011
o mandátu úředníka pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže
(Text s významem pro EHP)
(2011/695/EU)
PŘEDSEDA EVROPSKÉ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru,
s ohledem na jednací řád Komise (1), a zejména na článek 22 uvedeného řádu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V rámci systému pro prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže vytvořeném podle Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) Komise zkoumá a rozhoduje o případech správním rozhodnutím, jež podléhá soudnímu přezkoumání ze strany Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“).
(2)
Komise je povinna provádět svá řízení ve věcech hospodářské soutěže spravedlivě, nestranně a objektivně a musí zajistit dodržování procesních práv dotyčných stran, jak jsou stanovena v nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (2), nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování) (3), nařízení Komise (ES) č. 773/2004 ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES (4) a v nařízení Komise (ES) č. 802/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (5), jakož i v judikatuře Soudního dvora. Zejména právo dotyčných stran být vyslechnuty před přijetím jim určeného individuálního rozhodnutí, které by se jich mohlo nepříznivě dotknout, je základním právem práva Evropské unie uznaným Listinou základních práv, a zejména článkem 41 této listiny (6).
(3)
V zájmu zajištění účinného uplatňování procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran ve smyslu čl. 11 písm. b) nařízení (ES) č. 802/2004 (jiné zúčastněné strany), stěžovatelů ve smyslu čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 (stěžovatelé) a osoby jiné než osoby uvedené v článcích 5 a 11 (ES) č. 773/2004 a třetí osoby ve smyslu článku 11 nařízení (ES) č. 802/2004 („třetí osoby“) účastnících se řízení ve věcech hospodářské soutěže by odpovědnost za dohled nad dodržováním těchto práv měla být svěřena nezávislé osobě, která má zkušenosti v oblasti hospodářské soutěže a jejíž bezúhonnost přispívá k objektivitě, průhlednosti a účinnosti těchto řízení.
(4)
Komise v roce 1982 pro tyto účely zřídila funkci úředníka pro slyšení, provedla její revizi v rozhodnutí Komise 94/810/ESUO, ES ze dne 12. prosince 1994 o mandátu úředníků pro slyšení v řízeních před Komisí ve věcech hospodářské soutěže (7) a v rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže (8). V současnosti je nezbytné vyjasnit a dále posílit úlohu úředníka pro slyšení a přizpůsobit mandát úředníka pro slyšení s ohledem na vývoj, k němuž došlo v právních předpisech Unie v oblasti hospodářské soutěže.
(5)
Funkce úředníka pro slyšení byla obecně vnímána jako důležitý příspěvek k řízením před Komisí ve věcech hospodářské soutěže z důvodu nezávislosti a odbornosti, jež úředník pro slyšení do těchto řízení vnesl. Aby se zajistila trvalá nezávislost úředníka pro slyšení na generálním ředitelství pro hospodářskou soutěž, měl by být ze správních důvodů přiřazen ke členu Komise se zvláštní odpovědností za hospodářskou soutěž.
(6)
Úředník pro slyšení by měl být jmenován podle pravidel stanovených ve služebním řádu úředníků a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. Podle těchto pravidel lze uvažovat i o kandidátech, kteří nejsou úředníky Komise. Jmenování, odvolávání a přeložení úředníků pro slyšení by mělo být zajištěno transparentním způsobem.
(7)
Komise může jmenovat jednoho či více úředníků pro slyšení a měla by jim zajistit jejich podpůrný tým. Pokud úředník pro slyšení při výkonu svých funkcí zjistí střet zájmů, měl by se v daném případě zdržet konání. Pokud úředník pro slyšení nemůže konat, měl by jeho úlohu převzít jiný úředník pro slyšení.
(8)
Úředník pro slyšení by měl postupovat jako nezávislý rozhodčí, jenž usiluje o vyřešení problémů ovlivňujících účinný výkon procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran, stěžovatelů či zúčastněných třetích osob v případě, že tyto problémy nelze vyřešit předchozími kontakty se službami Komise, které jsou odpovědné za vedení řízení ve věcech hospodářské soutěže, jež tato procesní práva musí dodržovat.
(9)
Mandát úředníka pro slyšení v řízení ve věcech hospodářské soutěže by měl být stanoven takovým způsobem, aby byl v průběhu celého řízení zaručen účinný výkon procesních práv v průběhu celého řízení před Komisí podle článků 101 a 102 Smlouvy a nařízení (ES) č. 139/2004, zvláště práva na slyšení.
(10)
V zájmu posílení této úlohy by úředníku pro slyšení měla být přidělena funkce zaručující účinný výkon procesních práv podniků a sdružení podniků v souvislosti s vyšetřovacími pravomocemi Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004, jež zmocňuje Komisi k ukládání pokut podnikům a sdružením podniků. Úředníku pro slyšení by měly být přiděleny rovněž zvláštní funkce během této vyšetřovací fáze v souvislosti s žádostmi o zachování profesního tajemství, s právem odmítnout výpověď, s lhůtami pro odpověď na rozhodnutí vyžadující informace podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i s ohledem na právo podniků a sdružení podniků, na které se vztahují vyšetřovací opatření Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, obdržet informace o svém procesním postavení, zejména o tom, zda se jich vyšetřování týká, a pokud se jich vyšetřování týká, o předmětu a účelu tohoto vyšetřování. Při posuzování požadavků činěných ve spojitosti s právem odmítnout výpověď může úředník pro slyšení zvážit, zda podniky nevznášejí jasně nepodložené žádosti o ochranu pouze z taktických důvodů oddalování.
(11)
Úředník pro slyšení by měl být schopen usnadnit vyřešení otázky, zda se na určitý dokument vztahuje profesní tajemství. Pokud podnik či sdružení podniků, jež žádost o zachování profesního tajemství podalo, souhlasí, bude úředníku pro slyšení za tímto účelem dovoleno prověřit dotyčný dokument a učinit vhodné doporučení s odkazem na použitelnou judikaturu Soudního dvora.
(12)
K odpovědnosti úředníka pro slyšení by mělo náležet rozhodnutí, zda třetí osoba prokazuje dostatečný zájem o slyšení. U sdružení spotřebitelů, která žádají o slyšení, by se měl obecně předpokládat dostatečný zájem, jestliže se řízení týká výrobků nebo služeb užívaných konečnými spotřebiteli nebo výrobků nebo služeb, které představují přímé vstupy pro tyto výrobky nebo služby.
(13)
Úředník pro slyšení by měl rozhodnout, zda připustit stěžovatele nebo třetí zúčastněné osoby k ústnímu slyšení, a to na základě zvážení jejich možného příspěvku k objasnění důležitých skutečností případu.
(14)
Právo dotyčných stran na slyšení před vynesením konečného rozhodnutí, které se jich nepříznivě dotkne, je jim zaručeno jejich právem na písemnou odpověď na předběžné stanovisko Komise, jak je stanoveno v prohlášení o námitkách, a jejich právem přednést své důvody při ústním slyšení, pokud o to požádají. V zájmu účinného výkonu těchto práv mají strany, kterým bylo prohlášení o námitkách určeno, právo na přístup k vyšetřovacímu spisu Komise.
(15)
V zájmu zaručení účinného výkonu práv na obhajobu stran, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, by k odpovědnosti úředníka pro slyšení mělo náležet zajistit vyřešení sporů týkajících se přístupu ke spisu či ochrany obchodních tajemství a dalších důvěrných informací mezi těmito stranami a generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž. Ve výjimečných případech může úředník pro slyšení přerušit lhůtu, ve které by měl určitý adresát prohlášení o námitkách na toto prohlášení odpovědět, až do vyřešení sporu o přístup ke spisu, pokud by adresát nebyl s to odpovědět v dané lhůtě a její prodloužení by v daném okamžiku nepředstavovalo odpovídající řešení.
(16)
V zájmu zaručení účinného výkonu procesních práv při současném respektování zájmů důvěrnosti by úředník pro slyšení měl být případně schopen nařídit zvláštní opatření upravující přístup ke spisu Komise. Úředník pro slyšení by měl mít zejména pravomoc rozhodnout, že části spisu budou straně požadující přístup zpřístupněny omezeným způsobem, například tím, že omezí množství či kategorie osob disponujících přístupem a použití zpřístupněných informací.
(17)
Úředník pro slyšení by měl být odpovědný za rozhodování o žádostech o prodloužení lhůt stanovených pro odpověď na prohlášení o námitkách, dodatečné prohlášení o námitkách či dopis o skutečnostech nebo lhůtu, během níž jiné zúčastněné strany, stěžovatelé nebo třetí zúčastněné osoby mohou vznášet připomínky v případě neshody mezi některou z těchto osob a generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž.
(18)
Úředník pro slyšení by měl podporovat efektivitu ústního slyšení mezi jiným pomocí všech vhodných přípravných opatření, včetně včasného rozeslání předběžného seznamu účastníků a předběžného programu.
(19)
Ústní slyšení umožňuje stranám, jimž Komise zaslala prohlášení o námitkách, a jiným zúčastněným stranám další výkon jejich práva na slyšení tím, že ústně přednesou své důvody před Komisí, která by měla být zastoupena generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž, jakož i jinými službami, jež přispívají k další přípravě rozhodnutí, jež má Komise přijmout. Ústní slyšení by mělo poskytnout další příležitost zajistit, že dojde k co největšímu objasnění všech relevantních skutečností - ať jsou, nebo nejsou pro dotyčné strany příznivé, včetně skutkových okolností souvisejících se závažností a trváním údajného protiprávního jednání. Ústní slyšení by mělo stranám rovněž umožnit přednést jejich důvody týkající se skutečností, jež mohou být důležité v souvislosti s možným uložení pokut.
(20)
Za účelem zlepšení efektivity ústního slyšení může úředník pro slyšení povolit stranám, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům, dalším osobám pozvaným ke slyšení, službám Komise a orgánům členských států klást během slyšení otázky. Ústní slyšení by nemělo být veřejné, aby se zaručilo, že se všichni účastníci mohou vyjadřovat svobodně. Informace sdělené během ústního slyšení by se proto měly použít výhradně k účelu soudních a/nebo správních řízení, kterými se provádí články 101 a 102 Smlouvy. V případě oprávněnosti ochrany obchodního tajemství či jiných důvěrných informací by úředník pro slyšení měl mít možnost vyslechnout osoby na uzavřeném zasedání.
(21)
Strany řízení, jež nabídnou závazky podle článku 9 nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i strany, jež se účastní postupu při narovnání v případech kartelů podle článku 10a nařízení (ES) č. 773/2004, by měly mít možnost obrátit se na úředníka pro slyšení v souvislosti s účinným výkonem svých procesních práv.
(22)
Úředník pro slyšení by měl informovat o dodržování účinného výkonu procesních práv během celého řízení ve věcech hospodářské soutěže. Úředník pro slyšení by měl kromě toho a vedle své zpravodajské funkce být schopen vznášet připomínky k dalšímu postupu a objektivitě řízení, a tím přispívat k zajištění toho, aby řízení ve věcech hospodářské soutěže byla uzavřena na základě věcného posouzení všech relevantních skutečností.
(23)
Při sdělování informací o fyzických osobách by úředník pro slyšení měl věnovat zvláště pozornost nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (9).
(24)
Rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO by mělo být zrušeno,
ROZHODL TAKTO:
KAPITOLA 1
ÚLOHA, JMENOVÁNÍ A POVINNOSTI ÚŘEDNÍKA PRO SLYŠENÍ
Článek 1
Úředník pro slyšení
1. U řízení ve věcech hospodářské soutěže je jmenován jeden či více úředníků pro slyšení, jejichž pravomoci a funkce jsou stanoveny v tomto rozhodnutí.
2. Úředník pro slyšení zaručí účinný výkon procesních práv během celého řízení před Komisí ve věcech hospodářské soutěže pro provádění článků 101 a 102 Smlouvy a podle nařízení (ES) č. 139/2004 (dále jen „řízení ve věcech hospodářské soutěže“).
Článek 2
Jmenování, odvolání a zastupování
1. Úředníka pro slyšení jmenuje Komise. Toto jmenování se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Každé přerušení, odvolání nebo přeložení úředníka pro slyšení je předmětem odůvodněného rozhodnutí Komise. Toto rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Úředník pro slyšení se přiřazuje z administrativních důvodů ke členu Komise se zvláštní odpovědností za otázky hospodářské soutěže (dále jen „příslušný člen Komise“).
3. Pokud není úředník pro slyšení schopen konat, převezme jeho úlohu jiný úředník pro slyšení. Pokud žádný úředník pro slyšení není schopen konat, jmenuje příslušný člen Komise po konzultaci úředníka pro slyšení případně jiného příslušného úředníka Komise, který se neúčastní v daném případě, aby vykonával povinnosti úředníka pro slyšení.
4. V případě skutečného či možného střetu zájmů se úředník pro slyšení zdrží konání v daném případě. Odstavec 3 se použije.
Článek 3
Způsob fungování
1. Při výkonu svých funkcí koná úředník pro slyšení nezávisle.
2. Při výkonu svých funkcí dbá úředník pro slyšení na nutnost účinného uplatňování pravidel hospodářské soutěže v souladu s platnými právními předpisy Unie a zásadami stanovenými Soudním dvorem.
3. Při výkonu svých funkcí má úředník pro slyšení přístup k jakýmkoli spisům souvisejícím s řízením před Komisí ve věcech hospodářské soutěže podle článků 101 a 102 Smlouvy a podle nařízení (ES) č. 139/2004.
4. Úředník pro slyšení je informován ředitelem, který na generálním ředitelství pro hospodářskou soutěž odpovídá za vyšetřování případu (dále jen „odpovědný ředitel“), o vývoji řízení.
5. Úředník pro slyšení může příslušnému členu Komise předkládat své připomínky k jakékoli otázce vyplývající z jakéhokoli řízení Komise ve věcech hospodářské soutěže.
6. Pokud úředník pro slyšení předloží příslušnému členu Komise odůvodněná doporučení nebo učiní rozhodnutí stanovená v tomto rozhodnutí, poskytne úředník pro slyšení kopii těchto dokumentů odpovědnému řediteli a právní službě Komise.
7. S každým problémem týkajícím se účinného výkonu procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran ve smyslu čl. 11 písm. b) nařízení (ES) č. 802/2004 (dále jen „jiné zúčastněné strany“), stěžovatelů ve smyslu čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 (dále jen „stěžovatel“) a zúčastněných třetích osob ve smyslu článku 5 tohoto rozhodnutí, jež se účastní v těchto řízeních, se tyto osoby obrátí nejprve na Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž. Pokud nedojde k vyřešení daného problému, je možné jej předložit úředníku pro slyšení k nezávislému přezkumu. Žádosti týkající se opatření, na něž se vztahuje lhůta, musí být vzneseny včas v původní lhůtě.
KAPITOLA 2
VYŠETŘOVÁNÍ
Článek 4
Procesní práva během vyšetřovací fáze
1. Úředník pro slyšení zaručí účinný výkon procesních práv, jež vznikají v souvislosti s výkonem vyšetřovacích pravomocí Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003 a v řízeních, která mohou vyústit v uložení pokut podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004.
2. S výhradou čl. 3 odst. 7 má úředník pro slyšení tyto funkce:
a)
Podniky či sdružení podniků mohou požádat úředníka o slyšení o prozkoumání žádostí, aby dokument, který si Komise vyžádala při výkonu pravomocí jí svěřených podle článků 18, 20 nebo 21 nařízení (ES) č. 1/2003, při inspekcích podle článku 13 nařízení (ES) č. 139/2004 nebo v rámci vyšetřovacích opatření v řízeních, jež mohou vyústit v uložení pokut podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004, a který byl Komisi odepřen, byl chráněn profesním tajemstvím ve smyslu judikatury Soudního dvora. Úředník pro slyšení může záležitost přezkoumat, pouze pokud mu podnik či sdružení podniků, jež předkládá žádost, dovolí nahlédnout do informací, u nichž požaduje ochranu profesního tajemství, jakož i do souvisejících dokumentů, jež úředník pro slyšení považuje ke svému přezkumu za nezbytné. Aniž by odhalil obsah potencionálně důvěrného dokumentu, sdělí úředník pro slyšení odpovědnému řediteli a dotyčnému podniku či sdružení podniků svůj předběžný názor a může podniknout vhodné kroky vedoucí ke vzájemně přijatelnému řešení. Pokud se nedospěje k žádnému řešení, může úředník pro slyšení zformulovat odůvodněné doporučení příslušnému členu Komise, aniž by odhalil potencionálně důvěrný obsah dokumentu. Strana, jež žádost předložila, obdrží kopii tohoto doporučení.
b)
Pokud adresát žádosti o informace podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 odmítne odpovědět na dotaz obsažený v takové žádosti a odvolá se přitom na právo odmítnout výpověď stanovené judikaturou Soudního dvora, je možné se po přijetí žádosti ve stanovené lhůtě obrátit v této věci na úředníka pro slyšení. Ve vhodných případech a s ohledem na nutnost vyhnout se zbytečnému prodlužování řízení může úředník pro slyšení učinit odůvodněné doporučení týkající se uplatnitelnosti práva odmítnout výpověď a informovat odpovědného ředitele o svých závěrech, jež je třeba zohlednit v případě každého následného rozhodnutí podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003. Adresát žádosti obdrží kopii odůvodněného doporučení.
c)
Pokud adresát rozhodnutí, kterým jsou požadovány informace podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003, má zato, že lhůta stanovená pro jeho odpověď je příliš krátká, může se včas před vypršením původně stanovené lhůty obrátit na úředníka pro slyšení. S přihlédnutím k délce a složitosti žádosti o informace a nárokům vyšetřování rozhodne úředník pro slyšení o případném prodloužení lhůty.
d)
Podniky či sdružení podniků, na něž se vztahují vyšetřovací opatření Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, mají právo na informace o svém procesním postavení, zejména o tom, zda se jich vyšetřování týká, a pokud se jich vyšetřování týká, o předmětu a účelu tohoto vyšetřování. Pokud se takový podnik či sdružení podniků domnívá, že je generální ředitelství pro hospodářskou soutěž o jeho procesním postavení patřičně neinformovalo, mohou se obrátit na úředníka pro slyšení, aby záležitost vyřešil. Úředník pro slyšení rozhodne, že generální ředitelství pro hospodářskou soutěž podniku či sdružení podniků, jež podaly žádost, sdělí jeho procesní postavení. Toto rozhodnutí se sdělí podniku či sdružení podniků, jež žádost podalo.
KAPITOLA 3
ŽÁDOSTI O SLYŠENÍ
Článek 5
Třetí zúčastněné osoby
1. Žádosti o slyšení jiných osob než osob uvedených v článcích 5 a 11 (ES) č. 773/2004 a třetích osob ve smyslu článku 11 nařízení (ES) č. 802/2004 („třetí osoby“) se podávají v souladu s čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 a článkem 16 nařízení (ES) č. 802/2004. Žádosti se podávají písemnou formou a obsahují vysvětlení žadatelova zájmu na výsledku řízení.
2. Po konzultaci odpovědného ředitele úředník pro slyšení rozhodne, zda mají být slyšeny třetí strany. Při posuzování, zda třetí osoba prokázala dostatečný zájem, dbá úředník pro slyšení na to, zda a v jaké míře je žadatel dostatečně dotčen postupem, který je předmětem řízení ve věcech hospodářské soutěže, nebo zda žadatel splňuje požadavky čl. 18 odst. 4 nařízení (ES) č. 139/2004.
3. Pokud úředník pro slyšení dospěl k názoru, že žadatel neprojevil dostatečný zájem o slyšení, sdělí žadateli písemně důvody svého názoru. Stanoví se lhůta, během které žadatel může písemně vyjádřit své názory. Pokud žadatel vyjádří písemně své názory ve lhůtě stanovené úředníkem pro slyšení a předložené písemné vyjádření nebude mít za následek odlišné posouzení, uvede se nález v odůvodněném rozhodnutí, které se žadateli oznámí.
4. Úředník pro slyšení informuje strany řízení ve věcech hospodářské soutěže o identitě zúčastněných třetích osob, jež projevily zájem o slyšení, od okamžiku zahájení řízení podle čl. 11 odst. 6 nařízení (ES) č. 1/2003 nebo podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 139/2004 s výjimkou případů, v nichž by takový krok způsobil osobě nebo podniku značnou újmu.
Článek 6
Právo na ústní slyšení; účast stěžovatelů a třetích osob na ústním slyšení
1. Na žádost stran, jimž Komise zaslala prohlášení o námitkách, nebo jiných zúčastněných stran provede úředník pro slyšení ústní slyšení tak, aby tyto strany mohly dále rozvinout své písemné připomínky.
2. Úředník pro slyšení může případně a po konzultaci odpovědného ředitele rozhodnout, že stěžovatelům a třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5 dá příležitost k vyjádření jejich stanoviska při ústním slyšení stran, pro něž bylo vydáno prohlášení o námitkách, za podmínky, že o to požádají ve svých písemných připomínkách. Úředník pro slyšení může také přizvat zástupce orgánů pro hospodářskou soutěž z třetích zemí, aby se zúčastnili ústního slyšení jako pozorovatelé v souladu s dohodami uzavřenými mezi Unií a třetími zeměmi.
KAPITOLA 4
PŘÍSTUP KE SPISU, DŮVĚRNOST A OBCHODNÍ TAJEMSTVÍ
Článek 7
Přístup ke spisu a přístup k dokumentům a informacím
1. Pokud strana, jež uplatnila své právo na přístup ke spisu, má důvod se domnívat, že Komise má ve svém držení dokumenty, které jí nebyly zpřístupněné, a že uvedené dokumenty jsou nezbytné pro řádný výkon práva na slyšení, může úředníku pro slyšení podat odůvodněnou žádost o přístup k těmto dokumentům, s výhradou čl. 3 odst. 7.
2. S výhradou čl. 3 odst. 7 mohou jiné zúčastněné strany, stěžovatelé a třetí zúčastněné osoby ve smyslu článku 5 podat odůvodněnou žádost úředníku pro slyšení za těchto okolností:
a)
Jiné zúčastněné strany, jež mají důvod se domnívat, že nebyly informovány o námitkách určených oznamujícím stranám v souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 802/2004.
b)
Stěžovatel, jemuž Komise oznámila svůj záměr zamítnout stížnost podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004, a který má důvod se domnívat, že Komise má ve svém držení dokumenty, které mu nebyly zpřístupněné, a že uvedené dokumenty jsou nezbytné pro řádný výkon jeho práv v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004.
c)
Stěžovatel, který má za to, že neobdržel kopii nedůvěrného znění prohlášení o námitkách v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 nebo že kopie nedůvěrného znění prohlášení o námitkách nebyla vytvořena způsobem, který umožňuje účinný výkon jeho práv, s výjimkou případů, na které se vztahuje postup při narovnání.
d)
Třetí zúčastněná osoba ve smyslu článku 5 tohoto rozhodnutí, jež má důvod se domnívat, že nebyla informována o povaze a předmětu řízení v souladu s čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 a čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 802/2004. Totéž platí pro stěžovatele v případě, na který se vztahuje postup při narovnání, jenž má důvod se domnívat, že nebyl informován o povaze a předmětu řízení v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004.
3. Úředník pro slyšení přijme odůvodněné rozhodnutí ohledně jemu adresované žádosti podle odstavce 1 nebo 2 a toto rozhodnutí sdělí osobě, která žádost podala, a každé další osobě, jíž se řízení týká.
Článek 8
Obchodní tajemství a jiné důvěrné informace
1. Pokud má Komise v úmyslu zveřejnit informace, jež mohou představovat obchodní tajemství, nebo jiné důvěrné informace týkající se jakéhokoli podniku či osoby, musí prostřednictvím Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž tento podnik či osoby písemně informovat o svém úmyslu a jeho důvodech. Bude stanovena lhůta, v níž dotyčný podnik či osoba mohou předložit jakékoli písemné připomínky.
2. Pokud dotyčný podnik či osoba nesouhlasí se zveřejněním informací, může se v této věci obrátit na úředníka pro slyšení. Pokud úředník pro slyšení shledá, že informace zveřejněna být může, neboť nepředstavuje obchodní tajemství či jinou důvěrnou informaci, nebo protože existuje převládající zájem na jejím zveřejnění, uvede toto zjištění v odůvodněném rozhodnutí, jež oznámí dotyčnému podniku či osobě. V rozhodnutí se stanoví den, po němž bude informace zveřejněna. Tento den nesmí být stanoven na dříve než jeden týden ode dne oznámení.
3. Odstavce 1 a 2 se použijí obdobně i na sdělení informací jejich zveřejněním v Úředním věstníku Evropské unie.
4. V zájmu vyvážení účinného výkonu práv stran na obhajobu s oprávněným zájmem na důvěrnosti může úředník pro slyšení případně rozhodnout, že části spisu, které jsou nezbytné pro výkon práv stran na obhajobu, budou zpřístupněny straně dožadující se přístupu omezeným způsobem, jehož podrobnosti určí úředník pro slyšení.
KAPITOLA 5
PRODLOUŽENÍ LHŮT
Článek 9
Žádosti o prodloužení lhůt
1. Pokud se adresát prohlášení o námitkách domnívá, že lhůta stanovená pro jeho odpověď na prohlášení o námitkách je příliš krátká, může požádat o prodloužení této lhůty prostřednictvím odůvodněné žádosti adresované odpovědnému řediteli. Tato žádost musí být podána včas před uplynutím původní lhůty v řízeních podle článků 101 a 102 Smlouvy a nejméně pět dní před uplynutím původní lhůty v řízeních podle nařízení (ES) č. 139/2004. Pokud dané žádosti není vyhověno nebo adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, nesouhlasí s délkou poskytnutého prodloužení, může se před uplynutím původní lhůty v této věci obrátit na úředníka pro slyšení s žádostí o přezkum. Po konzultaci odpovědného ředitele rozhodne úředník pro slyšení, zda prodloužení lhůty je nezbytné pro to, aby adresát prohlášení o námitkách mohl účinně vykonávat své právo na slyšení, přičemž také zohlední nutnost vyhnout se zbytečnému prodlužování řízení. V řízeních podle článků 101 a 102 Smlouvy zohlední úředník pro slyšení mimo jiné toto:
a)
rozsah a náročnost spisu;
b)
zda měl adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, předem přístup k informacím;
c)
každou další objektivní překážku, s níž se může setkat adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, při vznášení svých připomínek.
Pro účely posuzování prvního pododstavce písm. a) může být vzato v úvahu množství protiprávního jednání, údajné trvání protiprávního jednání, rozsah a počet dokumentů a rozsah a složitost odborných studií.
2. Pokud se jiné zúčastněné strany, stěžovatel či třetí zúčastněná osoba ve smyslu článku 5 domnívá, že lhůta pro vyjádření svých názorů je příliš krátká, může usilovat o prodloužení této lhůty prostřednictvím odůvodněné žádosti adresované včas před uplynutím původní lhůty odpovědnému řediteli. Pokud žádosti není vyhověno, nebo jiná zúčastněná strana, stěžovatel nebo třetí zúčastněná osoba s tímto rozhodnutím nesouhlasí, může se v této věci obrátit na úředníka pro slyšení se žádostí o přezkum. Po konzultaci odpovědného ředitele rozhodne úředník pro slyšení, zda poskytne prodloužení lhůty.
KAPITOLA 6
ÚSTNÍ SLYŠENÍ
Článek 10
Organizace a fungování
1. Úředník pro slyšení organizuje a vede slyšení upravená v ustanoveních provádějících články 101 a 102 Smlouvy a nařízení Rady (ES) č. 139/2004.
2. Ústní slyšení jsou vedena úředníkem pro slyšení zcela nezávisle.
3. Úředník pro slyšení zajišťuje řádné provádění slyšení a přispívá k objektivitě samotného slyšení a jakéhokoli následně přijatého rozhodnutí.
4. Úředník pro slyšení zajistí, aby ústní slyšení poskytlo adresátům prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, jakož i stěžovatelům a třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5, jež byly připuštěny k ústnímu slyšení, dostatečnou příležitost k rozvinutí jejich názorů k předběžným zjištěním Komise.
Článek 11
Příprava ústního slyšení
1. Úředník pro slyšení zodpovídá za přípravu ústního slyšení a za tímto účelem podnikne veškerá nezbytná opatření. V zájmu zajištění řádné přípravy ústního slyšení může úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele osobám pozvaným ke slyšení předem rozeslat seznam otázek, k nimž se mohou vyjádřit. Úředník pro slyšení může osobám pozvaným ke slyšení rovněž naznačit hlavní oblasti diskuze se zvláštním ohledem na skutečnosti a otázky, na které si adresát prohlášení o námitkách, který požádal o ústní slyšení, přeje upozornit.
2. Za tímto účelem a v zájmu přípravy samotného slyšení se úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele může setkat s osobami pozvanými ke slyšení a popřípadě se službami Komise.
3. Úředník pro slyšení může také předem požádat o písemné oznámení klíčového obsahu zamýšlených prohlášení osob pozvaných ke slyšení.
4. Úředník pro slyšení může všem osobám pozvaným ke slyšení stanovit lhůtu k předložení seznamu účastníků, kteří se zúčastní jejich jménem. Úředník pro slyšení zpřístupní tento seznam všem osobám pozvaným k ústnímu slyšení včas přede dnem konání slyšení.
Článek 12
Harmonogram a postup
1. Po konzultaci odpovědného ředitele stanoví úředník pro slyšení den, trvání a místo slyšení. Pokud je požadováno odročení, rozhodne úředník pro slyšení, zda je povolí, nebo ne.
2. Úředník pro slyšení rozhodne, zda by měly být během slyšení připuštěny nové dokumenty a které osoby by měly být slyšeny jménem určité strany.
3. Úředník pro slyšení může stranám, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům, jiným osobám pozvaným ke slyšení, službám Komise a orgánům členských států povolit, aby během slyšení kladly otázky. V případě, že výjimečně zůstane určitá otázka při ústním slyšení zcela nebo částečně nezodpovězena, může úředník pro slyšení povolit její zodpovězení písemnou formou ve stanovené lhůtě. Tuto písemnou odpověď obdrží všichni účastníci ústního slyšení, pokud úředník pro slyšení nerozhodne jinak v zájmu ochrany práva na obhajobu určitého adresáta prohlášení o námitkách nebo obchodního tajemství nebo jiné důvěrné informace jakékoli osoby.
4. V případech, ve kterých si to vyžaduje nutnost zajistit právo na slyšení, může úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele poskytnout dotyčným stranám, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům nebo třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5 příležitost předložit další písemné připomínky po ukončení ústního slyšení. Úředník pro slyšení stanoví den, do kterého mohou být podání předkládána. Komise není povinna brát v úvahu písemné připomínky obdržené po tomto dni.
Článek 13
Ochrana obchodních tajemství a důvěrnost při ústním slyšení
Za normálních okolností probíhá slyšení každé osoby za přítomnosti všech dalších osob pozvaných k účasti na ústním slyšení. S ohledem na oprávněný zájem dotyčných osob chránit svá obchodní tajemství a jiné důvěrné informace se úředník pro slyšení může také rozhodnout provést slyšení jednotlivých osob odděleně na uzavřeném zasedání.
KAPITOLA 7
PROZATÍMNÍ ZPRÁVA A PRÁVO VZNÉST PŘIPOMÍNKY
Článek 14
Prozatímní zpráva a připomínky
1. Úředník pro slyšení podá o slyšení a o závěrech, které ze slyšení vyvozuje, s ohledem na dodržování účinného výkonu procesních práv prozatímní zprávu příslušnému členu Komise. Připomínky v této zprávě se týkají procesních otázek, včetně:
a)
zpřístupnění dokumentů a přístupu ke spisu;
b)
lhůty pro odpověď na prohlášení o námitkách;
c)
dodržování práva na slyšení;
d)
řádného provádění ústního slyšení.
Kopie zprávy se předává generálnímu řediteli pro otázky hospodářské soutěže, odpovědnému řediteli a dalším příslušným službám Komise.
2. Kromě zprávy uvedené v odstavci 1 a mimo ni může úředník pro slyšení uvádět poznámky k dalšímu pokroku a nestrannosti řízení. Úředník pro slyšení tím usiluje zejména o zajištění toho, aby při přípravě návrhu rozhodnutí Komise byla věnována řádná pozornost všem významným skutečnostem, ať již příznivým nebo nepříznivým pro dotyčné strany, včetně skutkových okolností vztahujících se k závažnosti a trvání jakéhokoli protiprávního jednání. Tyto připomínky se mimo jiné mohou týkat nutnosti dalších informací, stažení určitých námitek, formulace dalších námitek nebo návrhů na další vyšetřovací opatření podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003.
Generální ředitel pro hospodářskou soutěž, odpovědný ředitel a právní služba obdrží informace o těchto připomínkách.
KAPITOLA 8
ZÁVAZKY A NAROVNÁNÍ
Článek 15
Závazky a narovnání
1. Strany řízení, jež nabídnou Komisi závazky takové povahy, že reagují na její výhrady vyjádřené v jejím předběžném posouzení podle článku 9 nařízení (ES) č. 1/2003, se v zájmu zajištění účinného výkonu svých procesních práv mohou obrátit na úředníka pro slyšení v kterékoli fázi řízení podle článku 9.
2. Účastníci řízení v případech kartelů, kteří vstupují do jednání o narovnání podle článku 10a nařízení (ES) č. 773/2004, se mohou obrátit na úředníka pro slyšení v kterékoli fázi postupu při narovnání v zájmu zajištění účinného výkonu svých procesních práv.
KAPITOLA 9
ZÁVĚREČNÁ ZPRÁVA
Článek 16
Obsah a předání před přijetím rozhodnutí
1. Na základě návrhu rozhodnutí, který je třeba v příslušném případě předložit poradnímu výboru, připraví úředník pro slyšení závěrečnou písemnou zprávu o dodržování práva na účinný výkon procesních práv uvedených v čl. 14 odst. 1 v kterékoli fázi řízení. V této zprávě rovněž zváží, zda se návrh rozhodnutí zabývá pouze těmi námitkami, u nichž byla stranám poskytnuta příležitost vyjádřit své názory.
2. Závěrečná zpráva se předloží příslušnému členu Komise, generálnímu řediteli pro hospodářskou soutěž, odpovědnému řediteli a dalším příslušným službám Komise. Zpráva se sdělí příslušným orgánům členských států a podle ustanovení o spolupráci stanovených v protokolu 23 a protokolu 24 k Dohodě o EHP také Kontrolnímu úřadu ESVO.
Článek 17
Předložení Komisi a zveřejnění
1. Aby se zajistilo, že při přijímání rozhodnutí v jednotlivém případě je Komise plně informována o všech důležitých informacích, které se týkají průběhu řízení a dodržování práva na účinný výkon procesních práv během celého řízení, předloží se závěrečná zpráva úředníka pro slyšení Komisi spolu s návrhem rozhodnutí, jenž jí byl předložen.
2. Úředník pro slyšení může závěrečnou zprávu upravit ve světle jakýchkoli pozměňovacích návrhů k návrhu rozhodnutí před jeho přijetím Komisí.
3. Společně s rozhodnutím sdělí Komise adresátům rozhodnutí závěrečnou zprávu úředníka pro slyšení. Komise zveřejní závěrečnou zprávu úředníka pro slyšení v Úředním věstníku Evropské unie společně s rozhodnutím, přičemž dbá na oprávněný zájem podniků na ochraně obchodních tajemství.
KAPITOLA 10
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Zrušení a přechodné ustanovení
1. Rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO se zrušuje.
2. Procesní kroky již učiněné podle rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO jsou nadále účinné. Ve vztahu k vyšetřovacím opatřením, která byla přijata před vstupem v platnost tohoto rozhodnutí, může úředník pro slyšení odmítnout výkon svých pravomocí podle článku 4.
V případech, u kterých došlo k zahájení řízení podle čl. 11 odst. 6 nařízení (ES) č. 1/2003 nebo podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 139/2004 před vstupem v platnost tohoto rozhodnutí, se prozatímní zpráva podle článku 14 tohoto rozhodnutí a závěrečná zpráva podle článku 16 netýká vyšetřovací fáze, nerozhodne-li úředník pro slyšení jinak.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 13. října 2011.
SKLEP PREDSEDNIKA EVROPSKE KOMISIJE
z dne 13. oktobra 2011
o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci
(Besedilo velja za EGP)
(2011/695/EU)
PREDSEDNIK EVROPSKE KOMISIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru,
ob upoštevanju Poslovnika Komisije (1) in zlasti člena 22 Poslovnika,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V okviru sistema izvajanja zakonodaje na področju konkurence, ki jo določa Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), Komisija opravlja preiskave v zadevah in o njih odloča z upravnimi sklepi, ki so predmet sodnega nadzora Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče).
(2)
Komisija mora svoje postopke o konkurenci voditi pošteno, nepristransko in objektivno ter mora zagotoviti spoštovanje procesnih pravic zadevnih strank, kakor so določene v Uredbi Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (2), Uredbi Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (3), Uredbi Komisije (ES) št. 773/2004 z dne 7. aprila 2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (4) ter Uredbi Komisije (ES) št. 802/2004 z dne 7. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (5), in v relevantni sodni praksi Sodišča. Predvsem je pravica zadevnih strank do zaslišanja pred sprejetjem kakršne koli posamične odločitve, ki bi na njih vplivala negativno, temeljna pravica prava Evropske unije, ki jo priznava Listina o temeljnih pravicah, zlasti člen 41 Listine (6).
(3)
Da bi zagotovili učinkovito izvajanje procesnih pravic zadevnih strank, drugih udeleženih strank v smislu člena 11(b) Uredbe (ES) št. 802/2004 (v nadaljnjem besedilu: druge udeležene stranke), pritožnikov v smislu člena 7(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 (v nadaljnjem besedilu: pritožniki) in oseb izven okvira členov 5 in 11 Uredbe (ES) št. 773/2004 ter tretjih oseb v smislu člena 11 Uredbe (ES) št. 802/2004 (v nadaljnjem besedilu: tretje osebe) udeleženih v postopkih o konkurenci, bi bilo treba odgovornost za varovanje spoštovanja teh pravic zaupati neodvisni osebi z izkušnjami na področju konkurence, ki ima integriteto, potrebno, da prispeva k objektivnosti, preglednosti in učinkovitosti teh postopkov.
(4)
Komisija je leta 1982 v te namene ustvarila funkcijo pooblaščenca za zaslišanje ter jo revidirala s Sklepom Komisije 94/810/ESPJ, ES z dne 12. decembra 1994 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v postopkih o konkurenci pred Komisijo (7) in Sklepom Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje nekaterih postopkih o konkurenci (8). Zdaj je treba vlogo pooblaščenca za zaslišanje pojasniti in dodatno okrepiti ter prilagoditi mandat pooblaščenca za zaslišanje glede na spremembe v konkurenčnem pravu Unije.
(5)
Vloga pooblaščenca za zaslišanje je bila na splošno razumljena kot pomemben prispevek k postopkom o konkurenci pred Komisijo zaradi neodvisnosti in strokovnosti, ki so ju pooblaščenci za zaslišanje prispevali k tem postopkom. Za zagotovitev trajne neodvisnosti od Generalnega direktorata za konkurenco bi moral pooblaščenec za zaslišanje za upravne namene spadati pod okrilje člana Komisije, posebej pristojnega za konkurenco.
(6)
Pooblaščenca za zaslišanje bi bilo treba imenovati v skladu s pravili, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike, ter pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropske unije. Skladno s temi pravili se lahko obravnavajo tudi kandidati, ki niso uradniki Komisije. Zagotoviti je treba preglednost imenovanja, odpoklica in premestitve pooblaščencev za zaslišanje.
(7)
Komisija lahko imenuje enega ali več pooblaščencev za zaslišanje in jim mora zagotoviti podporno osebje. Kadar pooblaščenec za zaslišanje med opravljanjem svojih nalog ugotovi, da obstaja navzkrižje interesov, bi moral prenehati opravljati naloge v zvezi z zadevo. Če pooblaščenec za zaslišanje ne more opravljati svojih nalog, bi moral njegovo vlogo prevzeti drug pooblaščenec za zaslišanje.
(8)
Pooblaščenec za zaslišanje bi moral delovati kot neodvisen arbiter, ki skuša razrešiti vprašanja, ki negativno vplivajo na učinkovito uveljavljanje procesnih pravic zadevnih strank, drugih udeleženih strank, pritožnikov ali zainteresiranih tretjih oseb, kadar jih ni bilo mogoče razrešiti v predhodnih stikih s službami Komisije, odgovornimi za vodenje postopkov o konkurenci, ki morajo spoštovati te procesne pravice.
(9)
Mandat pooblaščenca za zaslišanje v postopkih o konkurenci bi moral biti oblikovan tako, da bi varoval učinkovito uveljavljanje procesnih pravic ves čas postopkov pred Komisijo na podlagi členov 101 in 102 Pogodbe ter Uredbe (ES) št. 139/2004, zlasti pravice do zaslišanja.
(10)
Da bi to vlogo okrepili, bi morala biti pooblaščencu za zaslišanje dodeljena naloga varovanja učinkovitega uveljavljanja procesnih pravic podjetij in podjetniških združenj v okviru pooblastil Komisije za preiskavo v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 1/2003 ter v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 139/2004, na podlagi katerih je Komisija pooblaščena za nalaganje glob podjetjem in podjetniškim združenjem. Pooblaščencu za zaslišanje bi morale biti dodeljene tudi posebne naloge v tej preiskovalni fazi v zvezi z zahtevami za varovanje zaupnosti sporazumevanja med odvetnikom in stranko, privilegij zoper samoobtožbo, roke za odgovor na sklepe o zahtevah po informacijah v skladu s členom 18(3) Uredbe (ES) št. 1/2003 ter v zvezi s pravico podjetij in podjetniških združenj, ki so predmet preiskovalnega ukrepa Komisije na podlagi poglavja V Uredbe (ES) št. 1/2003, da so obveščena o svojem postopkovnem statusu, t.j. ali so predmet preiskave, in če so, kakšna sta vsebina in namen te preiskave. Pri oceni zahtev v zvezi s privilegijem zoper samoobtožbo lahko pooblaščenec za zaslišanje meni, da podjetja vlagajo očitno neutemeljene zahteve za zaščito le kot taktiko zavlačevanja.
(11)
Pooblaščenec za zaslišanje bi moral biti sposoben olajšati razrešitev zahtev, da za nek dokument velja varovanje zaupnosti sporazumevanja med odvetnikom in stranko. Zato bo lahko, če se podjetje ali podjetniško združenje, ki je vložilo zahtevo, s tem strinja, pooblaščenec za zaslišanje pregledal zadevni dokument in izdal ustrezno priporočilo ob sklicevanju na relevantno sodno prakso sodišča.
(12)
Pooblaščenec za zaslišanje bi moral biti odgovoren za odločanje, ali tretja oseba izkazuje zadosten interes za zaslišanje. Združenja potrošnikov, ki zaprosijo za zaslišanje, se na splošno obravnavajo, kot da imajo ustrezen interes, kadar postopek zadeva izdelke ali storitve, ki so namenjeni končnemu uporabniku, ali izdelke ali storitve, ki predstavljajo neposredni vložek v takšne izdelke ali storitve.
(13)
Pooblaščenec za zaslišanje bi moral odločiti, ali bo dovolil udeležbo pritožnikov in zainteresiranih tretjih oseb na ustnem zaslišanju ob upoštevanju njihovega morebitnega prispevka k razjasnitvi relevantnih dejstev v zvezi z zadevo.
(14)
Pravica zadevnih strank do zaslišanja pred sprejetjem končnega sklepa, ki bi negativno vplival na njihove interese, je zagotovljena s pravico do pisnega odgovora na predhodno stališče Komisije, kakor je navedeno v obvestilu o nasprotovanju, in pravico, da svoje trditve pojasnijo, če to zahtevajo, na ustnem zaslišanju. Za učinkovito uveljavljanje teh pravic imajo stranke, na katere je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, pravico do dostopa do preiskovalnega spisa Komisije.
(15)
Za varovanje učinkovitega uveljavljanja pravic obrambe strank, na katere je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, bi moral biti pooblaščenec za zaslišanje odgovoren za zagotavljanje razrešitve sporov v zvezi z dostopom do spisa ali o varovanju poslovnih skrivnosti ter drugih zaupnih informacij med temi strankami in Generalnim direktoratom Komisije za konkurenco. V izjemnih okoliščinah lahko pooblaščenec za zaslišanje prekine potek roka, v katerem bi moral naslovnik obvestila o nasprotovanju odgovoriti na to obvestilo, dokler se spor v zvezi z dostopom do spisa ne razreši, če naslovnik ne bi mogel odgovoriti v določenem roku, podaljšanje roka pa v tistem trenutku ne bi bila ustrezna rešitev.
(16)
Za varovanje učinkovitega uveljavljanja procesnih pravic ob hkratnem spoštovanju upravičenih interesov zaupnosti, bi moral imeti pooblaščenec za zaslišanje, kadar je primerno, možnost, da odredi posebne ukrepe za dostop do spisa Komisije. Pooblaščenec za zaslišanje bi moral biti zlasti pooblaščen za odločanje, da se stranki, ki zahteva dostop, omogoči omejen dostop do določenih delov spisa, na primer z omejitvijo števila ali kategorij oseb, ki lahko dostopajo, in uporabo informacij, do katerih je bil omogočen dostop.
(17)
Pooblaščenec za zaslišanje bi moral biti pristojen za odločanje o zahtevah za podaljšanje rokov, določenih za odgovor na obvestilo o nasprotovanju, dodatno obvestilo o nasprotovanju ali dopis o dejstvih, ali rokov, v katerih lahko druge udeležene stranke, pritožniki ali zainteresirane tretje osebe podajo pripombe, v primeru nestrinjanja med katero koli od navedenih oseb in Generalnim direktoratom za konkurenco.
(18)
Pooblaščenec za zaslišanje bi moral spodbujati učinkovitost ustnega zaslišanja, med drugim s sprejetjem vseh ustreznih pripravljalnih ukrepov, vključno s pravočasnim pošiljanjem začasnega seznama udeležencev in začasnega dnevnega reda pred zaslišanjem.
(19)
Ustno zaslišanje omogoča strankam, na katere je Komisija naslovila obvestilo o nasprotovanju, in drugim udeleženim strankam, da dodatno uveljavljajo svojo pravico do zaslišanja, tako da ustno pojasnijo svoje trditve pred Komisijo, ki bi jo moral predstavljati Generalni direktorat za konkurenco ter druge službe, ki prispevajo k nadaljnji pripravi sklepa, ki ga bo sprejela Komisija. Moral bi zagotoviti dodatne priložnosti, da bi bila zagotovo vsa relevantna dejstva - bodisi v prid bodisi v škodo zadevnih strank, vključno z dejstvi, povezanimi s težo in trajanjem domnevne kršitve - razjasnjena v največji možni meri. Ustno zaslišanje bi prav tako moralo strankam omogočiti, da predstavijo svoje trditve v zvezi s temami, ki bi lahko pomembno vplivale na morebitno naložitev glob.
(20)
Zaradi zagotovitve učinkovitosti ustnih zaslišanj lahko pooblaščenec za zaslišanje strankam, na katere je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, drugim udeleženim strankam, pritožnikom, drugim povabljencem na zaslišanje, službam Komisije in organom držav članic dovoli, da med zaslišanjem zastavljajo vprašanja. Ustno zaslišanje ne bi smelo biti javno, da se lahko vsem udeležencem zagotovi možnost svobodnega izražanja. Informacije, razkrite med ustnim zaslišanjem, se zato ne bi smele uporabiti v druge namene kot v namene sodnih in/ali upravnih postopkov za uporabo členov 101 in 102 Pogodbe. Kadar je to upravičeno zaradi varovanja poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih informacij, bi moral imeti pooblaščenec za zaslišanje možnost, da se osebe zaslišijo na zaprti obravnavi.
(21)
Stranke v postopkih, ki ponudijo zaveze na podlagi člena 9 Uredbe (ES) št. 1/2003, ter stranke, ki sodelujejo v postopkih poravnave v kartelnih zadevah v skladu s členom 10a Uredbe (ES) št. 773/2004, bi morale imeti možnost, da se obrnejo na pooblaščenca za zaslišanje v zvezi z učinkovitim uveljavljanjem svojih procesnih pravic.
(22)
Pooblaščenec za zaslišanje bi moral ves čas postopkov o konkurenci poročati o spoštovanju učinkovitega uveljavljanja procesnih pravic. Poleg tega bi moral imeti pooblaščenec za zaslišanje ločeno od svoje naloge poročanja možnost, da poda stališče v zvezi z nadaljnjim potekom in objektivnostjo postopkov ter tako prispevati k zagotovitvi, da so postopki o konkurenci sklenjeni na podlagi uravnotežene ocene vseh relevantnih dejstev.
(23)
Pri razkrivanju informacij o fizičnih osebah bi moral pooblaščenec za zaslišanje upoštevati Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o zaščiti posameznikov v zvezi z osebnimi podatki, ki jih obdelujejo institucije in organi Komisije, ter o prostem pretoku takih podatkov (9).
(24)
Sklep 2001/462/ES, ESPJ bi bilo treba razveljaviti -
SKLENIL:
POGLAVJE 1
VLOGA, IMENOVANJE IN ZADOLŽITVE POOBLAŠČENCA ZA ZASLIŠANJE
Člen 1
Pooblaščenec za zaslišanje
1. Obstaja eden ali več pooblaščencev za zaslišanje za postopke o konkurenci, katerih pooblastila in naloge so določene v tem sklepu.
2. Pooblaščenec za zaslišanje varuje učinkovito uveljavljanje procesnih pravic ves čas postopkov o konkurenci pred Komisijo za izvajanje členov 101 in 102 Pogodbe ter v skladu z Uredbo (ES) št. 139/2004 (v nadaljnjem besedilu: postopki o konkurenci).
Člen 2
Imenovanje, prenehanje funkcije in nadomeščanje
1. Komisija imenuje pooblaščenca za zaslišanje. Imenovanje se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Za vsako prekinitev, prenehanje funkcije ali premestitev pooblaščenca za zaslišanje Komisija sprejme obrazložen sklep. Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
2. Pooblaščenec za zaslišanje za upravne namene spada pod okrilje člana Komisije, posebej pristojnega za konkurenco (v nadaljnjem besedilu: pristojni član Komisije).
3. Če pooblaščenec za zaslišanje ne more opravljati svojih nalog, njegovo vlogo prevzame drug pooblaščenec za zaslišanje. Če noben pooblaščenec za zaslišanje ne more opravljati svojih nalog, pristojni član Komisije po potrebi po posvetovanju s pooblaščencem za zaslišanje imenuje drugega pristojnega uradnika Komisije, ki ne sodeluje v zadevnem primeru, da opravi naloge pooblaščenca za zaslišanje.
4. V primeru dejanskega ali morebitnega navzkrižja interesov mora pooblaščenec za zaslišanje prenehati opravljati naloge v zvezi z zadevo. Uporabi se odstavek 3.
Člen 3
Način delovanja
1. Pri opravljanju svojih nalog pooblaščenec za zaslišanje deluje neodvisno.
2. Pooblaščenec za zaslišanje pri opravljanju svojih nalog upošteva potrebo po učinkovitem izvajanju pravil konkurence v skladu z veljavno zakonodajo Unije ter načeli, ki jih je določilo Sodišče.
3. Pooblaščenec za zaslišanje lahko pri opravljanju svojih nalog kadar koli med postopki dostopa do vseh spisov v zvezi s postopki o konkurenci pred Komisijo v skladu s členoma 101 in 102 Pogodbe in Uredbo (ES) št. 139/2004.
4. Direktor, odgovoren za preiskavo zadeve v Generalnem direktoratu za konkurenco (v nadaljnjem besedilu: odgovorni direktor), obvešča pooblaščenca za zaslišanje o napredovanju postopka.
5. Pooblaščenec za zaslišanje lahko pristojnemu članu Komisije predloži stališča v vsaki zadevi, ki izhaja iz katerega koli postopka Komisije o konkurenci.
6. Če pooblaščenec za zaslišanje pristojnemu članu Komisije da obrazložena priporočila ali sprejme odločitve, predvidene v tem sklepu, pooblaščenec za zaslišanje predloži kopijo teh dokumentov odgovornemu direktorju in pravni službi Komisije.
7. V zvezi s katerim koli vprašanjem glede učinkovitega uveljavljanja procesnih pravic zadevnih strank, drugih udeleženih strank v smislu člena 11(b) Uredbe (ES) št. 802/2004 (v nadaljnjem besedilu: druge udeležene stranke), pritožnikov v smislu člena 7(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) in zainteresiranih tretjih oseb v smislu člena 5 tega Sklepa, udeleženih v teh postopkih, se te osebe najprej obrnejo na Generalni direktorat za konkurenco. Če vprašanje ni razrešeno, se lahko predloži pooblaščencu za zaslišanje v neodvisno proučitev. Zahteve, povezane z ukrepom, za katerega velja rok, je treba vložiti pravočasno, v prvotnem roku.
POGLAVJE 2
PREISKAVA
Člen 4
Procesne pravice v fazi preiskave
1. Pooblaščenec za zaslišanje varuje učinkovito uveljavljanje procesnih pravic, ki nastanejo v okviru izvrševanja pooblastil Komisije za preiskavo na podlagi poglavja V Uredbe (ES) št. 1/2003 in v postopkih, v katerih je lahko naložena globa na podlagi člena 14 Uredbe (ES) št. 139/2004.
2. Pooblaščenec za zaslišanje ima v skladu s členom 3(7) zlasti naslednje naloge:
(a)
Podjetja ali podjetniška združenja lahko pooblaščenca za zaslišanje prosijo, da prouči zahtevo, da za dokument, ki ga zahteva Komisija v okviru izvrševanja členov 18, 20 ali 21 Uredbe (ES) št. 1/2003 med preiskavami v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 139/2004 ali v okviru preiskovalnih ukrepov v postopkih, v katerih je lahko naložena globa na podlagi člena 14 Uredbe (ES) št. 139/2004, in ki je bil Komisiji zamolčan, velja varovanje poklicne zaupnosti sporazumevanja med odvetnikom in stranko v smislu sodne prakse Sodišča. Pooblaščenec za zaslišanje lahko prouči zadevo le, če se podjetje ali podjetniško združenje, ki je vložilo zahtevo, strinja, da pooblaščenec za zaslišanje pregleda informacije, za katere trdijo, da zanje velja varovanje poklicne zaupnosti sporazumevanja med odvetnikom in stranko, in povezane dokumente, ki so po mnenju pooblaščenca za zaslišanje nujni za njegovo proučitev. Pooblaščenec za zaslišanje odgovornemu direktorju in zadevnemu podjetju ali podjetniškemu združenju sporoči svoje predhodno mnenje, ne da bi razkril morebitno varovano vsebino informacij, ter lahko sprejme ustrezne ukrepe za spodbuditev obojestransko sprejemljive rešitve. Če se rešitev ne doseže, lahko pooblaščenec za zaslišanje pristojnemu članu Komisije pošlje obrazloženo priporočilo, ne da bi razkril morebitno varovano vsebino dokumenta. Stranka, ki je vložila zahtevo, prejme kopijo tega priporočila.
(b)
Kadar naslovnik zahteve po informacijah na podlagi člena 18(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 noče odgovoriti na vprašanje v taki zahtevi in se sklicuje na privilegij zoper samoobtožbo, kakor je opredeljen v sodni praksi Sodišča, lahko zadevo pravočasno po prejetju zahteve predloži pooblaščencu za zaslišanje. V ustreznih zadevah in ob upoštevanju potrebe po izogibanju neutemeljenim zamudam v postopkih lahko pooblaščenec za zaslišanje oblikuje obrazloženo priporočilo glede veljavnosti privilegija zoper samoobtožbo in odgovornega direktorja obvesti o sprejetih ugotovitvah, da se jih lahko upošteva pri pozneje sprejetih sklepih na podlagi člena 18(3) Uredbe (ES) št. 1/2003. Naslovnik zahteve prejme kopijo obrazloženega priporočila.
(c)
Kadar naslovnik sklepa, s katerim se zahtevajo informacije na podlagi člena 18(3) Uredbe (ES) št. 1/2003, meni, da je rok, določen za odgovor, prekratek, lahko zadevo pravočasno, pred potekom prvotno določenega roka, predloži pooblaščencu za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje odloči o tem, ali bi bilo treba odobriti podaljšanje roka, ob upoštevanju dolžine in kompleksnosti zahteve po informacijah ter pogojev preiskave.
(d)
Podjetja ali podjetniška združenja, ki so predmet preiskovalnega ukrepa Komisije v okviru poglavja V Uredbe (ES) št. 1/2003, imajo pravico do obveščenosti o svojem procesnem statusu, t.j. ali so predmet preiskave, in če so, o vsebini in namenu preiskave. Če tako podjetje ali podjetniško združenje meni, da ga Generalni direktorat za konkurenco ni primerno obveščal o njegovem procesnem statusu, lahko predloži zadevo v razrešitev pooblaščencu za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje sprejme sklep, da bo Generalni direktorat za konkurenco obvestil podjetje ali podjetniško združenje, ki je vložilo zahtevo glede svojega procesnega statusa Ta sklep se sporoči podjetju ali podjetniškemu združenju, ki je vložilo zahtevo.
POGLAVJE 3
ZAHTEVE ZA ZASLIŠANJE
Člen 5
Zainteresirane tretje osebe
1. Zahteve za zaslišanje oseb izven okvira členov 5 in 11 Uredbe (ES) št. 773/2004 ter tretjih oseb v smislu člena 11 Uredbe (ES) št. 802/2004 (v nadaljnjem besedilu: tretje osebe) se vložijo v skladu s členom 13(1) Uredbe (ES) št. 773/2004 in členom 16 Uredbe (ES) št. 802/2004. Zahteve se predložijo v pisni obliki in v njih je pojasnjen interes vlagatelja za izid postopka.
2. Pooblaščenec za zaslišanje po posvetovanju z odgovornim direktorjem odloči o tem, ali naj se tretje osebe zaslišijo. Pooblaščenec za zaslišanje pri oceni, ali tretja oseba izkazuje zadosten interes, upošteva, ali in v kolikšni meri ravnanje, ki je predmet postopkov o konkurenci, zadostno vpliva na vlagatelja ter ali vlagatelj izpolnjuje zahteve iz člena 18(4) Uredbe (ES) št. 139/2004.
3. Kadar pooblaščenec za zaslišanje meni, da vlagatelj ni izkazal zadostnega interesa za zaslišanje, pisno obvesti vlagatelja o razlogih za to. Določi se rok, v katerem lahko vlagatelj pisno izrazi svoje stališče. Če vlagatelj pisno izrazi svoje stališče v roku, ki ga je določil pooblaščenec za zaslišanje, in pisno stališče ne spremeni njegove ocene, se ta ugotovitev navede v obrazloženem sklepu, ki se vroči vlagatelju.
4. Pooblaščenec za zaslišanje stranke v postopkih o konkurenci obvešča od začetka postopkov na podlagi člena 11(6) Uredbe (ES) št. 1/2003 ali na podlagi člena 6(1)(c) Uredbe (ES) št. 139/2004 o identitetah zainteresiranih tretjih oseb za zaslišanje, razen če bi takšno razkritje resno škodovalo neki osebi ali nekemu podjetju.
Člen 6
Pravica do ustnega zaslišanja; udeležba pritožnikov in tretjih oseb na ustnem zaslišanju
1. Na zahtevo strank, na katere je Komisija naslovila obvestilo o nasprotovanju, ali drugih udeleženih strank pooblaščenec za zaslišanje opravi ustno zaslišanje, da lahko te stranke podrobneje pojasnijo svoja pisna stališča.
2. Pooblaščenec za zaslišanje lahko, kadar je ustrezno in po posvetovanju z odgovornim direktorjem, odloči, da bo pritožnikom in zainteresiranim tretjim osebam v smilsu člena 5 dal priložnost, da svoja stališča izrazijo na ustnem zaslišanju strank, katerim je bilo izdano obvestilo o nasprotovanju, če to zahtevajo v pisnih pripombah. Pooblaščenec za zaslišanje lahko tudi povabi predstavnike organov, pristojnih za konkurenco, iz tretjih držav, da se udeležijo ustnega zaslišanja kot opazovalci v skladu s sporazumi, sklenjenimi med Unijo in tretjimi državami.
POGLAVJE 4
DOSTOP DO SPISA ZAUPNOST
Člen 7
Dostop do spisa ter dostop do dokumentov in informacij
1. Kadar stranka, ki je uveljavljala svojo pravico do dostopa do spisa, upravičeno domneva, da ima Komisija dokumente, ki ji niso bili razkriti, ter da so ti dokumenti potrebni za ustrezno uveljavljanje njene pravice do zaslišanja, lahko za dostop do teh dokumentov poda obrazloženo zahtevo pooblaščencu za zaslišanje v skladu s členom 3(7).
2. V skladu s členom 3(7) lahko druge udeležene stranke, pritožniki in zainteresirane tretje osebe v smislu člena 5 pri pooblaščencu za zaslišanje vložijo obrazloženo zahtevo v naslednjih okoliščinah:
(a)
druge udeležene stranke, ki upravičeno domnevajo, da niso bile obveščene o nasprotovanjih, naslovljenih na priglasitelje v skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 802/2004;
(b)
pritožnik, ki ga je Komisija obvestila o nameravani zavrnitvi pritožbe na podlagi člena 7(1) Uredbe št. 773/2004, in upravičeno domneva, da ima Komisija dokumente, ki mu niso bili razkriti, ter da so ti dokumenti potrebni za ustrezno uveljavljanje njegovih pravic v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 773/2004;
(c)
pritožnik, ki meni, da ni prejel kopije nezaupne različice obvestila o nasprotovanju v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 773/2004 ali da nezaupna različica obvestila o nasprotovanju ni bila pripravljena na način, ki mu omogoča učinkovito uveljavljanje njegovih pravic, razen zadev, za katere se uporablja postopek poravnave;
(d)
zainteresirana tretja oseba v smislu člena 5 tega sklepa, ki upravičeno domneva, da ni bila obveščena o vrsti in vsebini postopka v skladu s členom 13(1) Uredbe (ES) št. 773/2004 in členom 16(1) Uredbe (ES) št. 802/2004. Enako velja za pritožnika v zadevi, za katero se uporablja postopek poravnave, ki upravičeno domneva, da ni bil obveščen o vrsti in vsebini postopka v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 773/2004.
3. Pooblaščenec za zaslišanje sprejme obrazložen sklep o zahtevi, naslovljeni nanj v skladu z odstavkom 1 ali 2, in ta sklep sporoči osebi, ki je podala zahtevo, in kateri koli drugi osebi, ki je udeležena v postopku.
Člen 8
Poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije
1. Kadar namerava Komisija razkriti informacijo, ki bi lahko pomenila poslovno skrivnost, ali drugo zaupno informacijo katerega koli podjetja ali osebe, jih Generalni direktorat za konkurenco o tem namenu in razlogih za to pisno obvesti. Določi se rok, v katerem lahko zadevno podjetje ali oseba predloži pisne pripombe.
2. Kadar zadevno podjetje ali oseba nasprotuje razkritju informacije, lahko zadevo predloži pooblaščencu za zaslišanje. Če pooblaščenec za zaslišanje ugotovi, da se informacija lahko razkrije, ker ne pomeni poslovne skrivnosti ali druge zaupne informacije ali ker obstaja prednostni interes za njeno razkritje, je ta ugotovitev navedena v obrazloženem sklepu, ki se vroči zadevnemu podjetju ali osebi. V sklepu se določi datum, po katerem se bodo informacije razkrile. Ta datum ni manj kot en teden od dneva vročitve.
3. Odstavka 1 in 2 se smiselno uporabljata za razkritje informacij z objavo v Uradnem listu Evropske unije.
4. Kadar je to primerno za ohranitev ravnotežja med učinkovitim uveljavljanjem pravic obrambe stranke in upravičenimi interesi glede zaupnosti, lahko pooblaščenec za zaslišanje odloči, da bodo stranki, ki zahteva dostop, lahko razkriti deli spisa, ki so nujno potrebni za uveljavljanje njenih pravic obrambe, na omejen način, katerega podrobnosti določi pooblaščenec za zaslišanje.
POGLAVJE 5
PODALJŠANJE ROKOV
Člen 9
Zahteve za podaljšanje rokov
1. Če naslovnik obvestila o nasprotovanju meni, da je rok za njegov odgovor na obvestilo o nasprotovanju prekratek, lahko zaprosi za podaljšanje tega roka z obrazloženo zahtevo, naslovljeno na odgovornega direktorja. Tako zahtevo je treba predložiti pravočasno pred potekom prvotnega roka v postopkih na podlagi členov 101 in 102 Pogodbe ter vsaj pet delovnih dni pred potekom prvotnega roka v postopkih na podlagi Uredbe (ES) št. 139/2004. Če taki zahtevi ni ugodeno ali se naslovnik obvestila o nasprotovanju, ki je podal zahtevo, ne strinja z dolžino odobrenega podaljšanja, lahko zadevo pred potekom prvotnega roka predloži v proučitev pooblaščencu za zaslišanje. Po zaslišanju odgovornega direktorja pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali je potrebno podaljšanje roka, da bi se naslovniku obvestila o nasprotovanju omogočilo učinkovito uveljavljanje pravice do zaslišanja, ob upoštevanju potrebe po izogibanju neutemeljenim odložitvam v postopkih. V postopkih v skladu s členoma 101 in 102 Pogodbe pooblaščenec med drugim upošteva naslednje elemente:
(a)
obseg in kompleksnost spisa;
(b)
ali je imel naslovnik obvestila o nasprotovanju, ki je podal zahtevo, že dostop do informacij;
(c)
katere koli druge objektivne ovire, s katerimi se lahko pri izražanju svojih stališč sooča naslovnik obvestila o nasprotovanju, ki je podal zahtevo.
Za namene ocene iż točke (a), se lahko upošteva število kršitev, domnevno trajanje kršitve ali kršitev, obseg in število dokumentov ter obseg in kompleksnost strokovnih študij.
2. Če druge udeležene stranke, pritožnik ali zainteresirana tretja oseba v smislu člena 5 menijo, da je rok za predložitev njihovega stališča prekratek, lahko zaprosijo za podaljšanje tega roka z obrazloženo zahtevo, pravočasno naslovljeno na odgovornega direktorja pred potekom prvotnega roka. Če tej zahtevi ni ugodeno ali se s to odločitvijo ne strinja druga udeležena stranka, pritožnik ali zainteresirana tretja oseba, lahko zadevo predloži v pregled pooblaščencu za zaslišanje. Po zaslišanju odgovornega direktorja pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali bi bilo treba odobriti podaljšanje roka.
POGLAVJE 6
USTNO ZASLIŠANJE
Člen 10
Organizacija in funkcija
1. Pooblaščenec za zaslišanje organizira in vodi zaslišanja, opredeljena v določbah, ki izvajajo člena 101 in 102 Pogodbe in Uredbo (ES) št. 139/2004.
2. Pooblaščenec za zaslišanje vodi ustno zaslišanje povsem neodvisno.
3. Pooblaščenec za zaslišanje zagotavlja, da se zaslišanje vodi pravilno, in prispeva k nepristranskosti zaslišanja samega ter vseh pozneje sprejetih sklepov.
4. Pooblaščenec za zaslišanje zagotavlja, da se na ustnem zaslišanju naslovnikom obvestila o nasprotovanju, drugim udeleženim strankam ter pritožnikom in zainteresiranim tretjim osebam v smislu člena 5, ki jim je bila omogočena udeležba na ustnem zaslišanju, omogoči zadostna priložnost, da pojasnijo svoja stališča v zvezi s predhodnimi ugotovitvami Komisije.
Člen 11
Priprava ustnega zaslišanja
1. Pooblaščenec za zaslišanje je odgovoren za pripravo ustnega zaslišanja in v zvezi s tem sprejme vse potrebne ukrepe. Za zagotovitev ustrezne priprave ustnega zaslišanja lahko pooblaščenec za zaslišanje po posvetovanju z odgovornim direktorjem osebam, ki so vabljene na ustno zaslišanje, vnaprej priskrbi seznam vprašanj, v zvezi s katerimi jih vabi, naj izrazijo svoja stališča. Pooblaščenec za zaslišanje lahko osebam, ki so vabljene na ustno zaslišanje, tudi nakaže glavna področja razprave, zlasti ob upoštevanju dejstev in vprašanj, o katerih želijo razpravljati naslovniki obvestila o nasprotovanju, ki so zahtevali ustno zaslišanje.
2. V ta namen lahko pooblaščenec za zaslišanje po posvetovanju z odgovornim direktorjem skliče sestanek z osebami, ki so vabljene na zaslišanje, in po potrebi s službami Komisije, da se pripravi na samo zaslišanje.
3. Pooblaščenec za zaslišanje prav tako lahko zahteva predhodno pisno uradno obvestilo o glavni vsebini predvidenih izjav oseb, ki so vabljene na zaslišanje.
4. Pooblaščenec za zaslišanje lahko določi rok, v katerem naj vse osebe, ki so vabljene na ustno zaslišanje, predložijo seznam sodelujočih, ki se ga bodo udeležili v njihovem imenu. Pooblaščenec za zaslišanje da ta seznam pravočasno pred dnem zaslišanja na voljo vsem osebam, ki so povabljene na ustno zaslišanje.
Člen 12
Časovni razpored in vodenje
1. Po posvetovanju z odgovornim direktorjem pooblaščenec za zaslišanje določi datum, trajanje in kraj zaslišanja. Če se zahteva preložitev, pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali jo bo dovolil ali ne.
2. Pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali bi bilo treba med zaslišanjem dopustiti nove dokumente in katere osebe bi bilo treba zaslišati v imenu stranke.
3. Pooblaščenec za zaslišanje lahko dovoli strankam, na katere je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, drugim udeleženim strankam, pritožnikom, drugim osebam, ki so vabljene na zaslišanje, službam Komisije in organom držav članic, da zastavljajo vprašanja med zaslišanjem. Če izjemoma na neko vprašanje ni mogoče v celoti ali deloma odgovoriti na ustnem zaslišanju, lahko pooblaščenec za zaslišanje dovoli, da se odgovor predloži pisno v določenem roku. Takšen pisni odgovor se pošlje vsem udeležencem ustnega zaslišanja, razen če pooblaščenec za zaslišanje odloči drugače, da bi zavaroval pravice obrambe naslovnika obvestila o nasprotovanju ali poslovne skrivnosti ali druge zaupne informacije katere koli osebe.
4. Kadar je to potrebno zaradi potrebe po zagotovitvi pravice do zaslišanja, lahko pooblaščenec za zaslišanje po posvetovanju z odgovornim direktorjem zadevnim strankam, drugim udeleženim strankam, pritožnikom ali zainteresiranim tretjim osebam v smislu člena 5 omogoči, da po ustnem zaslišanju predložijo svoje dodatne pisne pripombe. Pooblaščenec za zaslišanje določi datum, do katerega so takšne predložitve možne. Komisija ni dolžna upoštevati pisnih pripomb, prejetih po tem datumu.
Člen 13
Varovanje poslovnih skrivnosti in zaupnosti na ustnem zaslišanju
Vsaka oseba se običajno zasliši v prisotnosti vseh drugih oseb, ki so vabljene na ustno zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje se lahko ob upoštevanju upravičenega interesa teh oseb za varovanje njihovih poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih informacij odloči tudi, da jih bo zaslišal ločeno na zaprtem sestanku.
POGLAVJE 7
VMESNO POROČILO IN PRAVICA DO PREDLOŽITVE STALIŠČ
Člen 14
Vmesno poročilo in stališča
1. Pooblaščenec za zaslišanje pristojnemu članu Komisije predloži vmesno poročilo o zaslišanju in svojih stališčih v zvezi s spoštovanjem učinkovitega uveljavljanja procesnih pravic. Stališča v tem poročilu se nanašajo na vprašanja v zvezi s postopkom, vključno z:
(a)
razkritjem dokumentov in dostopom do spisa;
(b)
roki za odgovor na obvestilo o nasprotovanju;
(c)
spoštovanjem pravice do zaslišanja;
(d)
ustreznim vodenjem ustnega zaslišanja.
Kopija poročila se predloži generalnem direktorju za konkurenco in odgovornemu direktorju ter drugim pristojnim službam Komisije.
2. Pooblaščenec za zaslišanje lahko poleg poročila iz odstavka 1 in ločeno od njega predloži stališča o nadaljnjem poteku in nepristranskosti postopka. Pri tem si pooblaščenec za zaslišanje posebej prizadeva zagotoviti, da se pri pripravi osnutkov sklepov Komisije upoštevajo vsa relevantna dejstva, ugodna ali neugodna za zadevne stranke, vključno z dejstvi, pomembnimi za določitev teže in trajanja morebitne kršitve. Taka stališča so lahko med drugim povezana s potrebo po dodatnih informacijah, umikom določenih nasprotovanj, oblikovanjem dodatnih nasprotovanj ali predlogov za dodatne preiskovalne ukrepe na podlagi poglavja V Uredbe (ES) št. 1/2003.
Generalni direktor za konkurenco, odgovorni direktor in pravna služba se obvestijo o takih stališčih.
POGLAVJE 8
ZAVEZE IN PORAVNAVE
Člen 15
Zaveze in poravnave
1. Stranke v postopkih, ki ponudijo zaveze za odpravo pomislekov, ki jih je Komisija izrazila v svoji predhodni oceni v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003, se lahko v kateri koli fazi postopka na podlagi člena 9 obrnejo na pooblaščenca za zaslišanje zaradi zagotovitve učinkovitega uveljavljanja njihovih procesnih pravic.
2. Stranke v postopkih v zvezi s kartelnimi zadevami, ki sodelujejo v pogovorih o poravnavi v skladu s členom 10a Uredbe (ES) št. 773/2004, se lahko v kateri koli fazi postopka poravnave obrnejo na pooblaščenca za zaslišanje zaradi zagotovitve učinkovitega uveljavljanja njihovih procesnih pravic.
POGLAVJE 9
KONČNO POROČILO
Člen 16
Vsebina in pošiljanje pred sprejetjem sklepa
1. Na osnovi osnutka sklepa, ki se predloži Svetovalnemu odboru v obravnavanem primeru, pooblaščenec za zaslišanje pripravi končno poročilo v pisni obliki o spoštovanju učinkovitega uveljavljanja procesnih pravic iz člena 14(1) v kateri koli fazi postopka. V tem poročilu bo proučeno tudi, ali se osnutek sklepa nanaša samo na nasprotovanja, v zvezi s katerimi so imele stranke priložnost izraziti svoja stališča.
2. Končno poročilo se predloži pristojnemu članu Komisije, generalnemu direktorju za konkurenco, odgovornemu direktorju in drugim pristojnim službam Komisije. Sporoči se pristojnim organom držav članic in, v skladu z določbami o sodelovanju, opredeljenimi v Protokolu 23 in Protokolu 24 k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru, Nadzornemu organu Efte.
Člen 17
Predložitev Komisiji in objava
1. Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje se predloži Komisiji skupaj z osnutkom sklepa, da se zagotovi, da je Komisija pri sprejetju odločitve v posamezni zadevi v celoti seznanjena z vsemi pomembnimi informacijami glede poteka postopka ter da se ves čas postopka spoštuje učinkovito uveljavljanje procesnih pravic.
2. Pooblaščenec za zaslišanje lahko spreminja končno poročilo v smislu kakršnega koli dopolnila k osnutku sklepa, preden Komisija sklep sprejme.
3. Komisija pošlje končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje skupaj s sklepom naslovljencem sklepa. Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje objavi v Uradnem listu Evropske unije skupaj s sklepom ob upoštevanju upravičenega interesa podjetij pri varovanju njihovih poslovnih skrivnosti.
POGLAVJE 10
KONČNE DOLOČBE
Člen 18
Razveljavitev in prehodna določba
1. Sklep 2001/462/ES, ESPJ se razveljavi.
2. Postopkovni ukrepi, že sprejeti na podlagi Sklepa 2001/462/ES, ESPJ, ostanejo v veljavi. Pooblaščenec za zaslišanje lahko v zvezi s preiskovalnimi ukrepi, ki so bili sprejeti pred začetkom veljavnosti tega sklepa, odkloni izvrševanje svojih pristojnosti na podlagi člena 4.
V zadevah, v katerih se je postopek na podlagi člena 11(6) Uredbe (ES) št. 1/2003 ali postopek na podlagi člena 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 začel pred začetkom veljavnosti tega sklepa, vmesno poročilo v skladu s členom 14 in končno poročilo v skladu s členom 16 ne zajemata faze preiskave, razen če se pooblaščenec za zaslišanje odloči drugače.
Člen 19
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 13. oktobra 2011