PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1034/2011
ze dne 17. října 2011
o dohledu nad provozní bezpečností uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb a o změně nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a zejména na článek 8b uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 216/2008 má Komise za pomoci Evropské agentury pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) přijmout příslušná prováděcí pravidla, která stanoví řadu předpisů o provozní bezpečnosti týkajících se zavedení efektivní funkce dohledu nad bezpečností uspořádání letového provozu (ATM). Podle článku 8b nařízení č. 216/2008 mají být tato prováděcí pravidla vytvořena na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (4). Toto nařízení vychází z nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 ze dne 8. listopadu 2007 o dohledu nad bezpečností řízení letového provozu a změně nařízení (ES) č. 2096/2005 (5).
(2)
Je potřeba přesněji vymezit úlohu a funkce příslušných úřadů na základě ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008, nařízení (ES) č. 549/2004, nařízení (ES) č. 550/2004 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (6). Tato nařízení zahrnují požadavky týkající se provozní bezpečnosti letových navigačních služeb. Zatímco poskytovatelé nesou odpovědnost za bezpečné poskytování letových navigačních služeb, členské státy by prostřednictvím příslušných úřadů měly zajistit účinný dohled.
(3)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 216/2008.
(4)
Příslušné úřady by měly v souladu s tímto nařízením provádět regulační audity a hodnocení provozní bezpečnosti, které jsou součástí řádných inspekcí a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. 216/2008 a nařízení (ES) č. 550/2004.
(5)
Příslušné úřady by měly zvážit využití přístupu dohledu nad provozní bezpečností uplatněného v tomto nařízení i v jiných oblastech dohledu za účelem poskytnutí účinného a jednotného dozoru.
(6)
Funkční systémy, které umožňují uspořádání letového provozu, jsou využívány v rámci všech letových navigačních služeb i při uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM). Proto by jakékoli změny těchto funkčních systémů měly podléhat dohledu nad provozní bezpečností.
(7)
Příslušné úřady by měly přijmout veškerá nezbytná opatření v případě, že systém či část systému nesplňuje příslušné požadavky. V této souvislosti, a zejména v případě, kdy má být vydán příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, by měl příslušný úřad zvážit vydání pokynů oznámeným subjektům, které se podílejí na vydávání prohlášení podle článku 5 nebo článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004, aby vedly konkrétní šetření s ohledem na daný technický systém.
(8)
Každoroční podávání zpráv o dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady by mělo přispět k transparentnosti a posílení účasti na dohledu nad provozní bezpečností. Tyto zprávy by měly být určeny Komisi, agentuře a členským státům, které tyto příslušné úřady jmenují či ustanoví. Dále by měly být tyto výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností využívány v rámci regionální spolupráce, při standardizačních kontrolách podle nařízení (ES) č. 216/2008 a při mezinárodním monitorování dohledu nad provozní bezpečností. Do zpráv o příslušných opatřeních by měly být zahrnuty informace týkající se monitorování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti, dodržování platných předpisů o provozní bezpečnosti organizacemi, nad nimiž je prováděn dohled, programu regulatorních auditů provozní bezpečnosti, hodnocení argumentů provozní bezpečnosti, změn funkčních systémů zaváděných organizacemi v souladu s postupy schválenými příslušným úřadem a příkazů k zajištění provozní bezpečnosti vydaných tímto úřadem.
(9)
Podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 by příslušné úřady měly navázat úzkou spolupráci, aby zajistily přiměřený dozor nad poskytovateli letových navigačních služeb, kteří poskytují služby v rámci vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc jiného členského státu než členského státu, který vydal osvědčení. Podle článku 15 nařízení (ES) č. 216/2008 by si příslušné úřady měly vyměňovat zejména vhodné informace o dohledu nad provozní bezpečností, pokud jde o jednotlivé organizace.
(10)
Agentura by měla dále vyhodnotit ustanovení tohoto nařízení, a to zejména ustanovení týkající se dohledu nad změnami v provozní bezpečnosti, a vydat stanovisko s ohledem na přizpůsobení takovýchto změn celkovému systémovému přístupu se zřetelem k začlenění těchto ustanovení do budoucí společné regulační struktury v oblasti provozní bezpečnosti civilního letectví a ke zkušenostem zúčastněných stran a příslušných úřadů. Cílem tohoto stanoviska agentury by mělo být také usnadnění provádění státního programu provozní bezpečnosti Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) v rámci Unie a jako součást tohoto celkového systémového přístupu.
(11)
Bezpečné provádění některých funkcí sítě zřízených podle nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje, aby subjekt, který se na nich podílí, podléhal určitým požadavkům na provozní bezpečnost. Tyto požadavky, jejichž cílem je zajistit, aby takový subjekt nebo organizace pracovaly bezpečným způsobem, jsou stanoveny v Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Jedná se o organizační požadavky na provozní bezpečnost, které se velmi podobají obecným požadavkům stanoveným v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1035/2011 (8), avšak které jsou přizpůsobeny odpovědnosti v oblasti provozní bezpečnosti funkcí sítě. S cílem podpořit celkový systémový přístup k regulaci provozní bezpečnosti v oblasti civilního letectví je třeba, aby provádění těchto požadavků podléhalo dohledu, stejně jako podléhají dohledu poskytovatelé letových navigačních služeb.
(12)
Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec evropské letecké dopravy zdůraznila ve svém doporučení z července 2007 potřebu oddělit regulační dohled od poskytování služeb nebo funkcí. V souladu s touto zásadou stanoví článek 6 nařízení (ES) č. 551/2004, že subjekt jmenovaný vykonáváním funkcí sítě musí podléhat příslušným opatřením zajišťujícím dohled. Vzhledem k tomu, že agentura již vykonává funkci nezávislý dohled nad provozní bezpečností celoevropských poskytovatelů ATM/ANS v souladu s článkem 22a nařízení (ES) č. 216/2008, bylo by plně v souladu s evropskou politikou provozní bezpečnosti letectví, kdyby jí byla svěřena podpora Komise při výkonu stejných úkolů týkajících se evropských funkcí sítě.
(13)
Nařízení (ES) č. 1315/2007 by proto mělo být zrušeno.
(14)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005 (9), by mělo být změněno s cílem přizpůsobit je tomuto nařízení.
(15)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky vztahující se na výkon funkce dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady, pokud jde o letové navigační služby, uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM) pro všeobecný letový provoz a další funkce sítě.
2. Toto nařízení se vztahuje na činnosti příslušných úřadů a kvalifikovaných subjektů, které jednají jejich jménem, pokud jde o dohled nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a dalších funkcí sítě.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 3 nařízení (ES) č. 216/2008. Definice „osvědčení“ v čl. 2 bodu 15 nařízení (ES) č. 549/2004 se však nepoužije.
Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„nápravným opatřením“ se rozumí opatření k odstranění příčiny zjištěné neshody;
2)
„funkčním systémem“ se rozumí kombinace systémů, postupů a lidských zdrojů uspořádaných tak, aby vykonávaly v rámci ATM určitou funkci;
3)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí nezávislý a odborně příslušný subjekt pověřený podle čl. 6 odst. 2 nebo odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
4)
„funkcemi sítě“ se rozumí zvláštní funkce uvedené v článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004;
5)
„organizací“ se rozumí buď poskytovatel letových navigačních služeb, nebo subjekt poskytující ATFM či ASM nebo další funkce sítě;
6)
„procesem“ se rozumí soubor vzájemně souvisejících nebo vzájemně působících činností, které přeměňují vstupy na výstupy;
7)
„argumentem provozní bezpečnosti“ se rozumí prokázání a důkaz, že navrhovaná změna funkčního systému může být zavedena na základě cílů nebo norem stanovených stávajícím regulativním rámcem v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost;
8)
„příkazem k zajištění provozní bezpečnosti“ se rozumí dokument vydaný či přijatý příslušným úřadem, kterým se nařizuje provést ve funkčním systému opatření k obnovení provozní bezpečnosti v případě, že se prokáže, že by jinak mohla být snížena provozní bezpečnost letectví;
9)
„cílem provozní bezpečnosti“ se rozumí kvalitativní nebo kvantitativní údaj, který stanovuje nejvyšší frekvenci nebo pravděpodobnost, s níž lze očekávat výskyt rizika;
10)
„regulatorním auditem provozní bezpečnosti“ se rozumí systematické a nezávislé zkoumání prováděné příslušným úřadem nebo z jeho pověření, aby se určilo, zda celá opatření nebo jejich části související s provozní bezpečností, pokud jde o procesy a jejich výsledky, výrobky či služby, splňují požadavky na opatření související s provozní bezpečností a zda jsou účinně zaváděna a jsou vhodná k dosažení očekávaných výsledků;
11)
„regulatorními požadavky na provozní bezpečnost“ se rozumí požadavky stanovené Evropskou unií nebo vnitrostátními předpisy pro poskytování letových navigačních služeb nebo funkcí ATFM a ASM nebo jiných funkcí sítě, pokud jde o technickou a provozní způsobilost a vhodnost poskytovat tyto služby a funkce, řízení jejich provozní bezpečnosti, ale i systémy, jejich části a postupy s nimi spojené;
12)
„požadavkem na provozní bezpečnost“ se rozumí prostředek pro omezení rizik, určený strategií omezování rizik, který dosahuje určitého cíle provozní bezpečnosti, včetně požadavků organizačních, provozních, procedurálních, funkčních, výkonnostních a požadavků na vzájemnou operační součinnost (interoperabilitu) nebo parametrů prostředí;
13)
„ověřováním“ se rozumí potvrzení prostřednictvím předložení objektivních důkazů, že specifikované požadavky byly splněny;
14)
„celoevropskými ATM/ANS“ se rozumí činnost, která je navržena a zřízena pro uživatele ve většině členských států nebo ve všech členských státech a která může rovněž překračovat vzdušný prostor území, na které se vztahuje Smlouva.
Článek 3
Příslušné úřady pro dohled
Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčeno vzájemné uznávání osvědčení poskytovatele letových navigačních služeb podle čl. 7 odst. 8 nařízení (ES) č. 550/2004 a článek 11 nařízení (ES) č. 216/2008, se příslušnými úřady pro dohled rozumí:
a)
v případě organizací, jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází v členském státě, na jehož území poskytují letové navigační služby, vnitrostátní dozorový orgán jmenovaný nebo zřízený tímto členským státem;
b)
v případě organizací, u kterých byla odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností podle dohod uzavřených mezi členskými státy v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 550/2004 udělena odlišně od písmene a), příslušné úřady jmenované podle těchto dohod, přičemž tyto dohody musí být v souladu s požadavky čl. 2 odst. 3 až 6 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
v případě organizací poskytujících ATM či letové navigační služby ve vzdušném prostoru území, na něž se vztahuje Smlouva a jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází mimo území podléhajícího ustanovením Smlouvy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“);
d)
v případě organizací poskytujících celoevropské ATM/ANS a v případě veškerých ostatních funkcí sítě ve vzdušném prostoru území, na které se vztahuje Smlouva, agentura.
Článek 4
Funkce dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady vykonávají dohled nad provozní bezpečností jako součást dozoru nad plněním požadavků platných pro letové navigační služby i pro ATFM, ASM a další funkce sítě za účelem sledování bezpečného poskytování těchto činností a ověření, zda jsou dodržovány příslušné regulatorní požadavky na provozní bezpečnost a všechna opatření k jejich zavedení.
2. Při uzavírání dohody o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru, které zahrnují vzdušný prostor, jenž spadá do pravomoci více než jednoho členského státu, nebo v případě přeshraničního poskytování služeb dotyčné členské státy určí a udělí odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností, aby bylo zajištěno, že:
a)
je jednoznačně stanovena odpovědnost za splnění každého ustanovení tohoto nařízení;
b)
členské státy mají přehled o mechanismech výkonu dohledu nad provozní bezpečností a o jejich výsledcích;
c)
je zajištěna výměna příslušných informací mezi úřadem/úřady pro dohled a úřadem pro vydávání osvědčení.
Členské státy pravidelně přezkoumávají dohodu a její praktické provádění, a to zejména s ohledem na dosahovanou výkonnost v oblasti provozní bezpečnosti.
3. Při uzavírání dohod o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru nebo v přeshraničních činnostech, ve kterých je agentura příslušným úřadem pro alespoň jednu z organizací v souladu s čl. 3 písm. b), dotčené členské státy spolupracují s agenturou, aby se zajistilo splnění odst. 2 písm. a), b) a c).
Článek 5
Sledování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady pravidelně sledují a hodnotí dosahované úrovně provozní bezpečnosti, aby zjistily, zda splňují regulatorní požadavky na provozní bezpečnost platné pro bloky vzdušného prostoru, které spadají do jejich pravomoci.
2. Příslušné úřady využijí výsledků sledování provozní bezpečnosti zejména pro určování oblastí, ve kterých je nezbytnou prioritou ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost.
Článek 6
Ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost
1. Příslušné úřady stanoví proces s cílem ověřit:
a)
dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost před vydáním či obnovením platnosti osvědčení nezbytného pro poskytování letových navigačních služeb, včetně podmínek souvisejících s provozní bezpečností, které jsou s ním spojeny;
b)
plnění veškerých povinností souvisejících s provozní bezpečností uvedených v ustanovujícím aktu vydaném v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
trvalé dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost organizacemi;
d)
provádění cílů provozní bezpečnosti, požadavků na provozní bezpečnost a dalších podmínek souvisejících s provozní bezpečností uvedených v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů, včetně všech příslušných prohlášení o shodě či vhodnosti pro použití částí systémů, vydaných v souladu s nařízením (ES) č. 552/2004,
ii)
postupech pro posouzení a omezování rizik stanovených na základě regulatorních požadavků na provozní bezpečnost platných pro letové navigační služby, ATFM, ASM a manažera struktury vzdušného prostoru;
e)
provádění příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
2. Proces uvedený v odstavci 1:
a)
je založen na dokumentovaných postupech;
b)
je podložen dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
poskytuje dotyčné organizaci informace o výsledcích činností dohledu nad provozní bezpečností;
d)
je založen na regulatorních auditech provozní bezpečnosti a hodnoceních prováděných v souladu s články 7, 9 a 10;
e)
poskytuje příslušným úřadům důkazy potřebné pro další postup, včetně opatření stanovených v článku 9 nařízení (ES) č. 549/2004, v čl. 7 odst. 7 nařízení (ES) č. 550/2004 a v článcích 10, 25 a 68 nařízení (ES) č. 216/2008, v situacích, kdy regulatorní požadavky na provozní bezpečnost nejsou dodržovány.
Článek 7
Regulatorní audity provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady nebo kvalifikované subjekty pověřené těmito úřady provádí regulatorní audity provozní bezpečnosti.
2. Regulatorní audity provozní bezpečnosti uvedené v odstavci 1:
a)
poskytují příslušným úřadům důkazy o dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a opatření k provádění tím, že zhodnotí potřebu zlepšení nebo nápravného opatření;
b)
jsou nezávislé na činnostech vnitřního auditu prováděných dotyčnou organizací jako součást jejích systémů řízení provozní bezpečnosti nebo kvality;
c)
jsou prováděny auditory oprávněnými v souladu s požadavky uvedenými v článku 12;
d)
vztahují se na opatření k provádění jako celek nebo na jejich části a na procesy, výrobky či služby;
e)
určují, zda:
i)
opatření k provádění jsou v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost,
ii)
provedené činnosti jsou v souladu s opatřeními k provádění,
iii)
výsledky uskutečněných činností se shodují s výsledky očekávanými na základě opatření k provádění;
f)
vedou k nápravě jakýchkoli zjištěných neshod v souladu s článkem 8.
3. Příslušné úřady v rámci programu inspekcí stanoveného v článku 8 prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 sestaví a minimálně jednou za rok aktualizují program regulatorních auditů provozní bezpečnosti tak, aby:
a)
se tento program vztahoval na všechny oblasti, které se mohou týkat provozní bezpečnosti, se zaměřením na oblasti, ve kterých byly zjištěny problémy;
b)
se tento program týkal všech organizací, služeb a funkcí sítě působících pod dohledem příslušných úřadů;
c)
se zajistilo provádění auditů způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které je spojeno s činnostmi organizací;
d)
se zajistilo provádění dostatečného počtu auditů po dobu dvou let k ověření dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost všemi organizacemi ve všech relevantních oblastech funkčního systému;
e)
se zajistila následná činnost provedení nápravných opatření.
4. Příslušné úřady mohou podle potřeby rozhodnout o změně rozsahu naplánovaných auditů a o provedení dalších auditů.
5. Příslušné úřady rozhodnou o tom, která opatření, prvky, služby, funkce, výrobky, fyzická místa a činnosti mají být předmětem auditu v určeném časovém rámci.
6. Pozorování z auditů a zjištěné neshody se dokumentují. Zjištěné neshody jsou podloženy důkazy a identifikovány z hlediska příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a souvisejících opatření k provádění, vůči nimž byl audit proveden.
7. Vyhotoví se zpráva z auditu, včetně podrobností o nesouladu.
Článek 8
Nápravná opatření
1. Příslušné úřady informují o zjištěních z auditu auditované organizace a zároveň vyžádají nápravná opatření k vyřešení zjištěných neshod, aniž je dotčeno jakékoli další opatření vyžadované platnými regulatorními požadavky na provozní bezpečnost.
2. Auditované organizace určí nápravná opatření, jež uznají za vhodná pro odstranění nesouladu, a časový rámec pro jejich realizaci.
3. Příslušné úřady posoudí nápravná opatření a způsob realizace stanovený auditovanými organizacemi a schválí je, pokud závěrem posouzení je, že jsou vhodná k odstranění nesouladu.
4. Auditované organizace zahájí nápravná opatření schválená příslušnými úřady. Tato nápravná opatření a následný proces se ukončí ve lhůtě schválené příslušnými úřady.
Článek 9
Dohled nad provozní bezpečností změn funkčních systémů
1. Při rozhodování o zavádění změn svých funkčních systémů týkajících se provozní bezpečnosti využívají organizace pouze postupů schválených dotčeným příslušným úřadem. V případě poskytovatelů letových provozních služeb a poskytovatelů komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb dotčený příslušný úřad schválí tyto postupy v rámci prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011.
2. Organizace uvědomí dotčený příslušný úřad o všech plánovaných změnách týkajících se provozní bezpečnosti. Příslušné úřady pro tyto účely zavedou vhodné správní postupy v souladu s vnitrostátním právem.
3. Pokud se nepoužije článek 10, mohou organizace zavést oznámené změny na základě postupů stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 10
Postupy hodnocení navrhovaných změn
1. Příslušné úřady hodnotí argumenty provozní bezpečnosti spojené s novými funkčními systémy nebo změnami stávajících funkčních systémů navrhovanými organizací, pokud:
a)
je při posuzování závažnosti prováděném v souladu s bodem 3.2.4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 stanovena kategorie závažnosti 1 nebo kategorie závažnosti 2, pokud jde o možné následky zjištěných nebezpečí, nebo
b)
zavedení těchto změn vyžaduje nové letecké normy.
Pokud příslušný úřady stanoví, že je třeba provést hodnocení v jiných situacích než těch, které jsou uvedeny v písmenech a) a b), oznámí organizaci, že provedou hodnocení provozní bezpečnosti oznámené změny.
2. Hodnocení se provádí způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které představuje nový funkční systém nebo navrhované změny stávajících funkčních systémů.
Hodnocení:
a)
se provedou s použitím dokumentovaných postupů;
b)
jsou podložena dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
zváží cíle provozní bezpečnosti, požadavky na provozní bezpečnost a další podmínky provozní bezpečnosti související se zvažovanou změnou, které byly stanoveny v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů uvedených v článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004,
ii)
prohlášeních o shodě nebo vhodnosti pro použití částí systémů uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 nebo
iii)
dokumentaci posouzení a omezování rizik, jež byla vyhotovena na základě platných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost;
d)
případně stanoví další podmínky provozní bezpečnosti související se zaváděním změny;
e)
posoudí přijatelnost předložených argumentů provozní bezpečnosti, přičemž se zohlední:
i)
identifikace nebezpečí,
ii)
důslednost v přiřazování kategorií závažnosti,
iii)
platnost cílů provozní bezpečnosti,
iv)
platnost, účinnost a proveditelnost požadavků na provozní bezpečnost a ostatních určených podmínek provozní bezpečnosti,
v)
důkaz o tom, že cíle provozní bezpečnosti, bezpečnostní požadavky na provozní bezpečnost a ostatní podmínky provozní bezpečnosti jsou soustavně plněny,
vi)
důkaz o tom, že proces použitý k vytvoření argumentů bezpečnosti splňuje regulatorní požadavky na provozní bezpečnost;
f)
ověří postupy používané organizacemi k vytvoření argumentů provozní bezpečnosti v souvislosti se zaváděním nového funkčního systému či zvažovanými změnami stávajících funkčních systémů;
g)
zjistí, zda je nezbytné ověřit soustavné dodržování předpisů;
h)
zahrnují veškerou nezbytnou součinnost s úřady odpovědnými za dohled nad provozní bezpečností letové způsobilosti a letového provozu;
i)
obsahují oznámení o schválení zvažovaných změn s případnými podmínkami, či o jejich neschválení podložené odůvodněním.
3. Zavedení změn, které jsou předmětem daného hodnocení, do praxe musí být schváleno příslušnými úřady.
Článek 11
Kvalifikované subjekty
1. V případě, že se příslušný úřad rozhodne přenést na kvalifikovaný subjekt pravomoc k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení v souladu s tímto nařízením, zajistí, aby kritéria používaná pro výběr subjektu ze subjektů kvalifikovaných podle článku 3 nařízení (ES) č. 550/2004 a článku 13 nařízení (ES) č. 216/2008 zahrnovala následující skutečnosti:
a)
kvalifikovaný subjekt má předchozí zkušenost s hodnocením provozní bezpečnosti u subjektů v letectví;
b)
kvalifikovaný subjekt se zároveň neúčastní vnitřních činností v systémech řízení provozní bezpečnosti nebo kvality dotyčné organizace;
c)
veškerý personál, který se účastní provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení, je dostatečně vyškolen a kvalifikován a splňuje kvalifikační kritéria stanovená v čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Kvalifikovaný subjekt vyjádří souhlas s tím, že může být předmětem auditu prováděného příslušným úřadem nebo jakoukoliv organizací tímto úřadem pověřenou.
3. Příslušné úřady vedou záznam o kvalifikovaných subjektech pověřených tím, aby jejich jménem prováděly regulatorní audity provozní bezpečnosti či hodnocení. V těchto záznamech je dokumentováno plnění požadavků uvedených v odstavci 1.
Článek 12
Způsobilost pro vykonávání dohledu nad provozní bezpečností
1. Členské státy a Komise zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost nezbytnou k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad organizacemi působícími pod jejich dohledem, včetně dostatečných finančních zdrojů pro provedení opatření stanovených v tomto nařízení.
2. Příslušné úřady vyhotoví a každé dva roky aktualizují posouzení lidských zdrojů potřebných pro výkon funkcí dohledu nad provozní bezpečností, založené na analýze procesů požadovaných tímto nařízením a jejich uplatňování.
3. Příslušné úřady zajistí, aby všechny osoby, které se podílejí na činnostech dohledu nad provozní bezpečností, byly způsobilé vykonávat požadovanou funkci. V tomto ohledu příslušné úřady:
a)
definují a dokumentují vzdělání, výcvik, technické a provozní znalosti, zkušenosti a kvalifikace týkající se povinností v každé funkci účastnící se dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
b)
zajistí zvláštní školení pro osoby, které se podílejí na činnostech spočívajících v zajišťování dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
c)
zajistí, aby personál určený k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti, včetně auditujícího personálu z kvalifikovaných subjektů, splňoval specifická kvalifikační kritéria definovaná příslušným úřadem. Tato kritéria musí zahrnovat:
i)
znalosti a pochopení požadavků souvisejících s letovými navigačními službami, ATFM, ASM a dalšími funkcemi sítě, vůči nimž mohou být provedeny,
ii)
používání metod hodnocení,
iii)
schopnosti vyžadované pro vedení auditu,
iv)
prokázání způsobilosti auditorů hodnocením nebo jiným přijatelným způsobem.
Článek 13
Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady vydají příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, pokud ve funkčním systému zjistily nebezpečný stav, jenž vyžaduje okamžité přijetí opatření.
2. Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti jsou předán dotčeným organizacím a obsahují přinejmenším tyto informace:
a)
identifikaci nebezpečného stavu;
b)
identifikaci dotčeného funkčního systému;
c)
požadovaná opatření a jejich zdůvodnění;
d)
termín, dokdy mají požadovaná opatření zajistit soulad s daným příkazem k zajištění provozní bezpečnosti;
e)
datum jeho vstupu v platnost.
3. Příslušné úřady předají kopii příkazu k zajištění provozní bezpečnosti agentuře a dalším příslušným úřadům, a to zejména těm, které se účastní dohledu nad provozní bezpečností dotčeného funkčního systému, a též Komisi.
4. Příslušné úřady ověří plnění platných příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
Článek 14
Záznamy o dohledu nad provozní bezpečností
Příslušné úřady vedou příslušné záznamy vztahující se k procesu dohledu nad provozní bezpečností, včetně zpráv ze všech regulatorních auditů provozní bezpečnosti a ostatních záznamů vztahujících se k provozní bezpečnosti, které se týkají osvědčení, určení, dohledu nad provozní bezpečností změn, příkazů k zajištění provozní bezpečnosti a využití kvalifikovaných subjektů, a udržují k nim přístup.
Článek 15
Hlášení o dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady každoročně vyhotoví zprávu o dohledu nad provozní bezpečností o opatřeních přijatých na základě tohoto nařízení. Výroční zpráva o dohledu nad provozní bezpečností rovněž obsahuje informace týkající se následujících skutečností:
a)
organizační struktury a postupů příslušného úřadu;
b)
vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc členského státu, který zřídil či jmenoval příslušný úřad a organizace podléhající dohledu tohoto příslušného úřadu;
c)
kvalifikovaných subjektů pověřených prováděním regulatorních auditů provozní bezpečnosti;
d)
stávající výše prostředků tohoto příslušného úřadu;
e)
veškerých problémů týkajících se provozní bezpečnosti identifikovaných v rámci procesů dohledu nad provozní bezpečností řízených příslušným úřadem.
2. Členské státy využijí zpráv vyhotovených jejich příslušnými úřady při předkládání svých výročních zpráv pro Komisi, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (ES) č. 549/2004.
Výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností se zpřístupní dotčeným členským státům v případě funkčních bloků vzdušného prostoru, agentuře a v rámci programů či činností prováděných na základě uzavřených mezinárodních dohod, jejichž cílem je sledovat či auditovat provádění dohledu nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a ostatních funkcí sítě.
Článek 16
Výměna informací mezi příslušnými úřady
Příslušné úřady naváží úzkou spolupráci v souladu s články 10 a 15 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 a uskutečňují výměnu veškerých vhodných informací k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad všemi organizacemi poskytujícími přeshraniční služby či vykonávající funkce přeshraničního charakteru.
Článek 17
Přechodná ustanovení
1. Činnosti zahájené na základě nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 před vstupem tohoto nařízení v platnost jsou prováděny v souladu s tímto nařízení.
2. Úřad členského státu, který nese odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností organizací, pro něž je v souladu s článkem 3 příslušným úřadem agentura, přenese 12 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost funkci dohledu nad provozní bezpečností těchto organizací na agenturu, s výjimkou dohledu nad provozní bezpečností manažera struktury vzdušného prostoru, kde se případné přenesení na Komisi podporovanou agenturou uskuteční v den vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 18
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1315/2007 se zrušuje.
Článek 19
Změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010
Bod 1.1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 691/2010 se nahrazuje tímto:
„e)
zprávy o bezpečnosti Národní bezpečnostní asociace (NSA - „National Safety Association“) uvedené v článku 7, 8 a 14 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (10) a také zprávy NSA o řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků, které jsou předmětem plánů nápravných opatření;
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. října 2011.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1034/2011
z dne 17. oktobra 2011
o nadzoru varnosti pri upravljanju letalskega prometa in službah letalske navigacije in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (Uredba o izvajanju služb) (1) in zlasti člena 4 Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) (2) in zlasti člena 6 Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (3) ter zlasti člena 8b Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 mora Komisija ob pomoči Evropske agencije za varnost v letalstvu („Agencija“) sprejeti ustrezna izvedbena pravila za zagotovitev sklopa zakonskih varnostnih zahtev za učinkovito izvajanje varnostnega nadzora upravljanja zračnega prometa (ATM). Člen 8b Uredbe (ES) št. 216/2008 določa, da je treba ta izvedbena pravila oblikovati na podlagi člena 5(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (4) Ta uredba temelji na Uredbi Komisije (ES) št. 1315/2007 z dne 8. novembra 2007 o varnostnem nadzoru pri upravljanju zračnega prometa in spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 (5).
(2)
Vlogo in naloge pristojnih organov je treba nadalje opredeliti na podlagi določb Uredbe (ES) št. 216/2008, Uredbe (ES) št. 549/2004, Uredbe (ES) št. 550/2004 in Uredbe (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti) (6). Te uredbe vključujejo zahteve o varnosti navigacijskih služb zračnega prometa. Čeprav je za varno izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa odgovoren izvajalec, bi morale države članice s pristojnimi organi zagotavljati učinkovit nadzor.
(3)
Ta uredba ne sme zajemati vojaških operacij in usposabljanja, kot je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 in členu 1(2)(c) Uredbe (ES) št. 216/2008.
(4)
Pristojni organi morajo izvajati revizije in preglede varnostnih predpisov v skladu s to uredbo v okviru ustreznih inšpekcijskih pregledov in nadzorov, ki jih določata Uredba (ES) št. 216/2008 in Uredba (ES) št. 550/2004.
(5)
Pristojni organi morajo preučiti, ali lahko pristop varnostnega nadzora iz te uredbe po potrebi uporabijo tudi na drugih področjih nadzora, zato da bi izvedli učinkovit in dosleden nadzor.
(6)
Navigacijske službe zračnega prometa kot tudi upravljanje pretoka zračnega prometa (ATFM) in upravljanje zračnega prostora (ASM) uporabljajo funkcionalne sisteme, ki omogočajo upravljanje zračnega prometa. Zato bi bilo treba za vse spremembe v zvezi s funkcionalnimi sistemi izvesti varnostni nadzor.
(7)
Pristojni organi morajo sprejeti vse potrebne ukrepe, če sistem ali sestavni del sistema ne izpolnjuje ustreznih zahtev. V zvezi s tem in zlasti pri sprejetju direktive o varnosti mora pristojni organ preučiti, ali mora priglašenim organom, ki sodelujejo pri izdaji izjave iz člena 5 ali člena 6 Uredbe (ES) št. 552/2004, naročiti, naj izvedejo posebne preiskave tega tehničnega sistema.
(8)
Letno poročilo o varnostnem nadzoru, ki ga pripravijo pristojni organi, mora prispevati k preglednosti in odgovornosti varnostnega nadzora. Takšna poročila je treba poslati Komisiji, agenciji in državi članici, ki imenuje ali ustanovi pristojni organ. Poleg tega je treba letna poročila o varnostnem nadzoru uporabiti tudi pri regionalnem sodelovanju, inšpekcijskih pregledih standardizacije na podlagi Uredbe (ES) št. 216/2008 in mednarodnem spremljanju varnostnega nadzora. Vsebina poročila mora vključevati ustrezne informacije glede spremljanja uspešnosti varnosti, skladnosti nadziranih organizacij z veljavnimi varnostnimi predpisi, programa revizij varnostnih predpisov, pregleda utemeljitev v zvezi z varnostjo, sprememb funkcionalnih sistemov, ki jih izvajajo organizacije v skladu s postopki, ki jih sprejme pristojni organ, in direktiv o varnosti, ki jih izda tak organ.
(9)
V skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 in členom 2(4) Uredbe (ES) št. 550/2004 morajo pristojni organi sprejeti ustrezne dogovore za tesno medsebojno sodelovanje, da bi zagotovili ustrezen nadzor nad izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki izvajajo službe, povezane z zračnim prostorom v pristojnosti države članice, ki ni država članica, ki je izdala dovoljenje. V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 216/2008 morajo pristojni organi izmenjevati predvsem ustrezne informacije o varnostnem nadzoru organizacij.
(10)
Agencija mora dodatno ovrednotiti določbe te uredbe, zlasti tiste v zvezi z varnostnim nadzorom sprememb, in izdati mnenje o prilagoditvi takšnih sprememb celovitemu sistemskemu pristopu, pri tem pa upoštevati vključitev teh določb v bodočo skupno zakonodajno strukturo za varnost civilnega letalstva ter izkušnje zainteresiranih strani in pristojnih organov. Nadaljnji cilj mnenja agencije je olajšati izvajanje programa državne varnosti (ICAO) v Uniji in v okviru tega celovitega sistemskega pristopa.
(11)
Za varno izvajanje nekaterih funkcij omrežja, vzpostavljenih v skladu z Uredbo (ES) št. 551/2004, mora vpleteni subjekt izpolnjevati določene varnostne zahteve. Cilj teh zahtev je zagotoviti, da takšen subjekt ali organizacija deluje na varen način ter da je navedena v Uredbi Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010 (7) To so varnostne zahteve za organizacijo, ki so zelo podobne splošnim zahtevam iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1035/2011 (8), vendar so prilagojene varnostnim odgovornostim za funkcije omrežja. Za podporo popolnemu sistemskemu pristopu za varno ureditev na področju civilnega letalstva je treba izvrševanje teh zahtev nadzorovati na enak način, kot se nadzorujejo izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa.
(12)
Skupina na visoki ravni o ureditvi letalstva je v svojih priporočilih julija 2007 poudarila potrebo po ločitvi med regulativnim nadzorom in izvajanjem služb ali opravljanjem funkcij. V skladu s tem načelom, člen 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 določa, da mora biti subjekt, imenovan za opravljanje funkcij omrežja, pod ustreznim nadzorom. Ker je agencija v skladu s členom 22a Uredbe (ES) št. 216/2008 že izvaja neodvisen varnostni nadzor vseevropskih izvajalcev služb ATM/ANS, bi bilo popolnoma v skladu z evropsko politiko letalske varnosti, da se jo zadolži tudi za pomoč Komisiji pri opravljanju istih nalog v zvezi z evropskimi funkcijami omrežja.
(13)
Uredbo (ES) št. 1315/2007 je zato treba razveljaviti.
(14)
Uredba Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 (9) bi bilo treba spremeniti, da se prilagodi tej uredbi.
(15)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Vsebina in področje uporabe
1. Ta uredba določa zahteve, ki jih morajo pristojni organi uporabljati pri izvajanju varnostnega nadzora v zvezi z navigacijskimi službami zračnega prometa, upravljanjem pretoka zračnega prometa (ATFM) in upravljanjem zračnega prostora (ASM) za splošni zračni promet in druge funkcije omrežja.
2. Ta uredba se uporablja za dejavnosti pristojnih organov in usposobljenih subjektov, ki delujejo v njihovem imenu, v zvezi z varnostnim nadzorom navigacijskih služb zračnega prometa, ATFM, ASM in drugimi funkcijami omrežja.
Člen 2
Opredelitev pojmov
Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004 in iz člena 3 Uredbe (ES) št. 216/2008. Vendar se opredelitev za „dovoljenje“ v členu 2 točki (15) Uredbe (ES) št. 549/2004 ne uporablja.
Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:
1.
„popravni ukrep“ pomeni ukrep za odpravo vzroka ugotovljene neskladnosti;
2.
„funkcionalni sistem“ pomeni kombinacijo sistemov, postopkov in človeških virov za izvajanje funkcij v zvezi z upravljanjem zračnega prometa;
3.
„upravitelj omrežja“ pomeni neodvisen, pristojni organ, pooblaščen v skladu s členom 6(2) ali 6(6) Uredbe (ES) št. 551/2004 za opravljanje nalog, opisanih v navedenem členu in v tej uredbi;
4.
„funkcije omrežja“ pomeni specifične funkcije, opisane v členu 6 Uredbe (ES) št. 551/2004;
5.
„organizacija“ pomeni izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa ali subjekt, ki zagotavlja službe ATFM ali ASM ali druge funkcije omrežja;
6.
„proces“ pomeni sklop medsebojno povezanih ali medsebojno delujočih dejavnosti, ki pretvarja vložke v rezultate;
7.
„utemeljitev varnosti“ pomeni prikaze in dokaze, da se lahko predlagana sprememba funkcionalnega sistema izvede v skladu z varnostnimi predpisi v okviru ciljev ali standardov, ki jih določa obstoječi zakonodajni okvir;
8.
„direktiva o varnosti“ pomeni dokument, ki ga izda ali sprejme pristojni organ in ki določa, da se izvedejo ukrepi za ponovno vzpostavitev varnosti funkcionalnega sistema, če je dokazano, da bi bila v nasprotnem primeru ogrožena letalska varnost;
9.
„varnostni cilj“ pomeni kakovostno ali količinsko navedbo, ki opredeljuje največjo pogostnost ali verjetnost, pri kateri se lahko pričakuje nevarnost;
10.
„revizija varnostnih predpisov“ pomeni sistematičen in neodvisen pregled, ki ga izvede pristojni organ ali ki se izvede v njegovem imenu ter s katerim se določi, ali so celotne ureditve v zvezi z varnostjo ali njeni elementi, povezani s procesi in njihovimi rezultati, proizvodi ali službami, usklajeni z zahtevanimi ureditvami v zvezi z varnostjo ter ali se učinkovito izvajajo in so ustrezni za doseganje pričakovanih rezultatov;
11.
„varnostni predpisi“ pomeni predpise, ki jih določajo predpisi Unije ali nacionalni predpisi za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa ali funkcij ATFM in ASM ali drugih funkcij omrežja ter predpise v zvezi s tehnično in operativno usposobljenostjo in ustreznostjo za izvajanje teh služb in funkcij, njihovim upravljanjem varnosti ter sistemi, njihovimi sestavnimi deli in pripadajočimi postopki;
12.
„varnostna zahteva“ pomeni sredstva za ublažitev tveganja, opredeljena s strategijo ublažitve tveganja, ki dosega poseben varnostni cilj, vključno z organizacijskimi, operativnimi, postopkovnimi, funkcijskimi zahtevami, zahtevami za zmogljivost in interoperabilnost ali okoljskimi značilnostmi;
13.
„preverjanje“ pomeni potrditev s predložitvijo objektivnih dokazov, da so podrobno navedene zahteve izpolnjene;
14.
„vseevropska ATM/ANS“ pomeni dejavnost, ki je oblikovana in vzpostavljena za uporabnike v večini držav članic ali v vseh državah članicah ter ki se lahko razširi prek zračnega prostora, za katerega velja Pogodba.
Člen 3
Pristojni organi za nadzor
Za namene te uredbe in brez poseganja v medsebojno priznavanje dovoljenj izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa v skladu s členom 7(8) Uredbe (ES) št. 550/2004 in členom 11 Uredbe (ES) št. 216/2008 so pristojni organi za nadzor:
(a)
za organizacije, ki imajo glavni poslovni sedež in morebitni uradni sedež v državi članici, med izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa na ozemlju te države članice, nacionalni nadzorni organ, ki ga je imenovala ali ustanovila zadevna država članica;
(b)
za organizacije, za katere se po sporazumih med državami članicami v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 550/2004 odgovornost za nadzor varnosti dodeli drugače kot v točki (a), pristojni organi, imenovani ali ustanovljeni s temi sporazumi. Ti sporazumi so v skladu z zahtevami člena 2(3) do (6) Uredbe (ES) št. 550/2004;
(c)
za organizacije, ki izvajajo ATM v zračnem prostoru ozemlja, za katero se uporablja Pogodba, in ki imajo glavni poslovni sedež in morebitni uradni sedež zunaj ozemlja, za katero se uporabljajo določbe Pogodbe, Evropska agencija za varnost v letalstvu („Agencija“);
(d)
za organizacije, ki izvajajo vseevropske ATM/ANS ter druge funkcije omrežja na zračnem prostoru ozemlja, za katerega se uporablja Pogodba, Agencija.
Člen 4
Funkcija varnostnega nadzora
1. Pristojni organi izvajajo varnostni nadzor kot del njihovega splošnega nadzora zahtev, ki veljajo za ATFM in ASM ter druge funkcije omrežja, da se spremlja varno izvajanje teh dejavnosti in preverja, ali so izpolnjeni veljavni varnostni predpisi in ureditve za njihovo izvajanje.
2. Pri sklepanju sporazuma o nadzoru organizacij, dejavnih v funkcionalnih blokih zračnega prostora, ki segajo v zračni prostor v pristojnosti več kot ene države ali v primeru čezmejnega izvajanja, zadevne države članice opredelijo in dodelijo odgovornosti za varnostni nadzor na način, ki zagotavlja, da:
(a)
obstajajo posebna mesta odgovornosti za izvajanje vsake določbe te uredbe;
(b)
imajo države članice pregled nad mehanizmi varnostnega nadzora in njihovimi rezultati;
(c)
se zagotovi izmenjava zadevnih informacij med nadzornimi organi in certifikacijskim organom.
Države članice redno pregledujejo sporazum in njegovo dejansko izvajanje, zlasti glede dosežene uspešnosti pri zagotavljanju varnosti.
3. Pri sklepanju sporazuma o nadzoru organizacij, dejavnih v funkcionalnih blokih zračnega prostora ali pri čezmejnih dejavnostih, pri katerih je Agencija pristojni organ za vsaj eno od organizacij v skladu s členom 3, točko (b), zadevna država članica deluje usklajeno z Agencijo za zagotovitev, da so točke (a), (b) in (c) odstavka 2 izpolnjene.
Člen 5
Spremljanje uspešnosti pri zagotavljanju varnosti
1. Pristojni organi zagotavljajo redno spremljanje in ocenjevanje doseženih ravni varnosti z namenom, da se ugotovi, ali ustrezajo varnostnim predpisom, ki se uporabljajo v blokih zračnega prostora v njihovi pristojnosti.
2. Pristojni organi na podlagi rezultatov spremljanja varnosti določijo predvsem področja, na katerih je treba prednostno preverjati skladnost z varnostnimi predpisi.
Člen 6
Preverjanje skladnosti z varnostnimi predpisi
1. Pristojni organi vzpostavijo proces za preverjanje:
(a)
skladnosti z veljavnimi varnostnimi predpisi pred izdajo ali podaljšanjem dovoljenja, potrebnega za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa, vključno s povezanimi pogoji v zvezi z varnostjo;
(b)
skladnosti s katerimi koli obveznostmi v zvezi z varnostjo iz akta o določitvi, izdanega v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 550/2004;
(c)
stalne skladnosti organizacij z veljavnimi varnostnimi predpisi;
(d)
izvajanja varnostnih ciljev in varnostnih zahtev ter drugih pogojev v zvezi z varnostjo, opredeljenih v:
(i)
izjavah o preverjanju sistemov, vključno s katero koli ustrezno izjavo o skladnosti sestavnih delov sistemov ali njihovi primernosti za uporabo, izdanih v skladu z Uredbo (ES) št. 552/2004;
(ii)
oceni tveganja in postopkih za ublažitev tveganja, zahtevanih v skladu z varnostnimi predpisi, ki se uporabljajo za navigacijske službe zračnega prometa, ATFM, ASM in upravitelja omrežja;
(e)
izvajanja direktiv o varnosti.
2. Proces iz odstavka 1:
(a)
temelji na dokumentiranih postopkih;
(b)
je podprt z dokumentacijo, katere namen je osebju za varnostni nadzor zagotoviti navodila za izvajanje njegovih nalog;
(c)
zadevni organizaciji zagotavlja prikaz rezultatov dejavnosti varnostnega nadzora;
(d)
temelji na revizijah in pregledih varnostnih predpisov, ki se izvajajo v skladu s členi 7, 9 in 10;
(e)
pristojnim organom zagotovi dokaze, potrebne za podporo nadaljnjim ukrepom, vključno z ukrepi iz člena 9 Uredbe (ES) št. 549/2004, člena 7(7) Uredbe (ES) št. 550/2004 ter členi 10, 25 in 68 Uredbe (ES) št. 216/2008, kadar varnostni predpisi niso izpolnjeni.
Člen 7
Revizije varnostnih predpisov
1. Pristojni organi ali njihovi usposobljeni subjekti izvajajo revizije varnostnih predpisov.
2. Revizije varnostnih predpisov iz odstavka 1:
(a)
zagotovijo pristojnim organom dokaze o skladnosti z veljavnimi varnostnimi predpisi in izvedbenimi določbami tako, da ocenijo potrebo po izboljšanju ali korektivnih ukrepih;
(b)
so neodvisne od notranjih revizij, ki jih zadevna organizacija izvaja kot del svojih sistemov za upravljanje varnosti ali kakovosti;
(c)
izvajajo revizorji, usposobljeni v skladu z zahtevami iz člena 12;
(d)
se uporabljajo za dokončanje izvedbenih določb ali elementov teh določb in za procese, proizvode ali službe;
(e)
določajo skladnost ali neskladnost:
(i)
izvedbenih določb z varnostnimi predpisi;
(ii)
sprejetih ukrepov z izvedbenimi določbami;
(iii)
rezultatov teh ukrepov s pričakovanimi rezultati izvedbenih določb;
(f)
povzročijo popravek vseh ugotovljenih neskladnosti v skladu s členom 8.
3. Pristojni organi v okviru inšpekcijskega programa, ki ga določa člen 8 Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011, vzpostavijo in vsaj vsako leto posodabljajo program revizij varnostnih predpisov z namenom, da:
(a)
vključijo vsa področja, ki bi lahko vzbujala zaskrbljenost v zvezi z varnostjo, s poudarkom na področjih, na katerih so bile ugotovljene težave;
(b)
vključijo vse organizacije, službe in funkcije omrežja, ki so pod nadzorom pristojnega organa;
(c)
zagotovijo izvajanje revizij sorazmerno z ravnjo tveganja, ki jo pomenijo dejavnosti organizacije;
(d)
zagotovijo izvajanje zadostnih revizij v obdobju dveh let, da se preveri skladnost vseh teh organizacij z veljavnimi varnostnimi predpisi na vseh ustreznih področjih funkcionalnega sistema;
(e)
zagotovijo spremljanje izvajanja korektivnih ukrepov.
4. Pristojni organi lahko spremenijo obseg vnaprej načrtovanih revizij in po potrebi vključijo dodatne revizije.
5. Pristojni organi določijo, katere ureditve, elementi, službe, funkcije, proizvodi, fizične lokacije in dejavnosti se revidirajo v določenem časovnem obdobju.
6. Ugotovitve revizije in ugotovljene neskladnosti se dokumentirajo. Ugotovljene neskladnosti se podprejo z dokazi ter opredelijo na podlagi veljavnih varnostnih predpisov in njihovih izvedbenih določb, glede na katere je bila revizija izvedena.
7. Sestavi se poročilo o reviziji, vključno s podrobnim opisom neskladnosti.
Člen 8
Korektivni ukrepi
1. Pristojni organi sporočijo ugotovitve revizije organizaciji, ki je bila revidirana, in hkrati zahteva korektivne ukrepe za odpravo ugotovljenih neskladnosti brez poseganja v kakršne koli dodatne ukrepe, ki se zahtevajo z veljavnimi varnostnimi predpisi.
2. Revidirane organizacije določijo korektivne ukrepe, ki so po njenem mnenju potrebni za odpravo neskladnosti, in časovno obdobje za njihovo izvajanje.
3. Pristojni organi ocenijo korektivne ukrepe in tudi njihovo izvajanje, kot so jih določile revidirane organizacije, ter jih sprejme, če je ocenjeno, da so korektivni ukrepi zadostni za odpravo neskladnosti.
4. Revidirana organizacija začne izvajati korektivne ukrepe, ki so jih sprejeli pristojni organi. Ti korektivni ukrepi in nadaljnji postopek spremljanja se končajo v časovnem obdobju, ki so ga je sprejeli pristojni organi.
Člen 9
Varnostni nadzor sprememb funkcionalnih sistemov
1. Organizacije pri sprejemanju odločitev o uvedbi sprememb v zvezi z varnostjo svojih funkcionalnih sistemov uporabljajo izključno postopke, ki jih je sprejel njihov pristojni organ. V primeru izvajalcev služb zračnega prometa ter izvajalcev komunikacijskih, navigacijskih ali nadzornih služb pristojni organ te postopke sprejme na podlagi Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011.
2. Organizacije obvestijo pristojni organ o vseh načrtovanih spremembah v zvezi z varnostjo. V ta namen pristojni organi uvedejo ustrezne upravne postopke v skladu z nacionalno zakonodajo.
3. Razen če se uporablja člen 10, lahko organizacije izvedejo sporočeno spremembo v skladu s postopki iz odstavka 1 tega člena.
Člen 10
Postopek pregleda predlaganih sprememb
1. Pristojni organi pregledajo utemeljitve glede varnosti v zvezi z novimi funkcionalnimi sistemi ali spremembami obstoječih funkcionalnih sistemov, ki jih je predlagala organizacija, kadar:
(a)
se z oceno resnosti, izvedeno v skladu s točko 3.2.4 Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1035/2011, ugotovi stopnja resnosti 1 ali stopnja resnosti 2 za verjetne posledice ugotovljene nevarnosti ali
(b)
izvajanje sprememb zahteva uvedbo novih letalskih standardov.
Kadar pristojni organi določijo potrebo po pregledu v okoliščinah, ki niso navedene v točkah (a) in (b), obvestijo organizacijo, da bodo izvedli pregled varnosti sporočenih sprememb.
2. Pregled se izvede v skladu z ravnjo tveganja, ki jo pomeni novi funkcionalni sistem ali predlagane spremembe obstoječih funkcionalnih sistemov.
Izvajalec:
(a)
uporablja dokumentirane postopke;
(b)
je podprt z dokumentacijo, katere namen je osebju za varnostni nadzor zagotoviti navodila za izvajanje njegovih nalog;
(c)
upošteva cilje in zahteve v zvezi z varnostjo ter druge pogoje v zvezi z varnostjo, ki zadevajo obravnavano spremembo in so opredeljeni v:
(i)
izjavah o preverjanju sistemov iz člena 6 Uredbe (ES) št. 552/2004;
(ii)
izjavah o skladnosti sestavnih delov sistemov ali njihovi primernosti za uporabo iz člena 5 Uredbe (ES) št. 552/2004 ali
(iii)
dokumentaciji o oceni in ublažitvi tveganja, predloženi v skladu z veljavnimi varnostnimi predpisi;
(d)
po potrebi določi dodatne pogoje glede varnosti v zvezi z izvajanjem sprememb;
(e)
oceni sprejemljivost predloženih utemeljitev v zvezi z varnostjo, pri čemer upošteva:
(i)
opredelitev nevarnosti;
(ii)
skladnost določitve stopenj resnosti;
(iii)
veljavnost ciljev v zvezi z varnostjo;
(iv)
veljavnost, učinkovitost in izvedljivost zahtev v zvezi z varnostjo ter vseh drugih opredeljenih pogojev v zvezi z varnostjo;
(v)
dokaz, da se cilji in zahteve v zvezi z varnostjo ter drugi pogoji v zvezi z varnostjo vedno izpolnjujejo;
(vi)
dokaz, da proces oblikovanja utemeljitev v zvezi z varnostjo izpolnjuje veljavne varnostne predpise;
(f)
preveri procese, ki jih organizacije uporabljajo za utemeljevanje varnosti v zvezi z obravnavanimi novimi funkcionalnimi sistemi ali spremembami obstoječih funkcionalnih sistemov;
(g)
opredeli potrebo po preverjanju stalne skladnosti;
(h)
vključi vse potrebne dejavnosti usklajevanja z organi, ki so odgovorni za varnostni nadzor glede plovnosti in letalskih operacij;
(i)
pripravi obvestilo o sprejetju, po potrebi vključno s pogoji, ali zavrnitvi, vključno z ustrezno razlago, obravnavane spremembe.
3. Uvedbo sprememb, ki se obravnava pri zadevnem pregledu, sprejmejo pristojni organi.
Člen 11
Usposobljeni subjekti
1. Pristojni organ pri odločanju glede pooblastitve usposobljenega subjekta za izvajanje revizij ali pregledov varnostnih predpisov v skladu s to uredbo zagotovi, da merila, ki se uporabljajo pri izboru usposobljenega subjekta v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 550/2004 in členom 13 Uredbe (ES) št. 216/2008, vključujejo naslednje:
(a)
usposobljeni subjekt ima izkušnje z ocenjevanjem varnosti letalskih prevoznikov;
(b)
usposobljeni subjekt hkrati ne sodeluje pri notranjih dejavnostih v okviru sistemov za upravljanje varnosti ali kakovosti zadevne organizacije;
(c)
vse osebje, ki sodeluje pri izvajanju revizij ali pregledov varnostnih predpisov, je ustrezno izobraženo in usposobljeno ter izpolnjuje merila o usposobljenosti iz člena 12(3) te uredbe.
2. Usposobljeni subjekt sprejme možnost, da ga lahko revidira pristojni organ ali kateri koli drug organ v njegovem imenu.
3. Pristojni organi vodijo evidenco o usposobljenih subjektih, pooblaščenih za izvajanje revizij ali pregledov varnostnih predpisov v njihovem imenu. V teh evidencah se dokumentira skladnost z zahtevami iz odstavka 1.
Člen 12
Zmogljivosti varnostnega nadzora
1. Države članice in Komisija zagotovijo, da imajo pristojni organi potrebne zmogljivosti za izvajanje varnostnega nadzora nad vsemi organizacijami, ki delujejo pod njihovim nadzorom, vključno z zadostnimi sredstvi za izvedbo ukrepov, opredeljenih v tej uredbi.
2. Pristojni organi vsaki dve leti na podlagi analize procesov, ki se zahtevajo s to uredbo, in njihove uporabe izvedejo in posodobijo oceno človeških virov, potrebnih za opravljanje njihovih funkcij varnostnega nadzora.
3. Pristojni organi zagotovijo, da so vse osebe, ki sodelujejo v dejavnostih varnostnega nadzora, usposobljene za opravljanje zadevne funkcije. V zvezi s tem:
(a)
opredelijo in dokumentirajo izobrazbo, usposobljenost, tehnično in operativno znanje, izkušnje in kvalifikacije, ki so pomembni za opravljanje nalog vsakega delovnega mesta, povezanega z dejavnostmi varnostnega nadzora znotraj njihove strukture;
(b)
zagotovijo posebno usposabljanje tistih, ki znotraj njihovih struktur sodelujejo pri dejavnostih varnostnega nadzora;
(c)
zagotovijo, da osebje, imenovano za izvajanje revizij varnostnih predpisov, vključno z revizorji usposobljenih subjektov, izpolnjuje posebna merila o usposobljenosti, ki jih je določil pristojni organ. Merila vključujejo:
(i)
poznavanje in razumevanje zahtev v zvezi z navigacijskimi službami zračnega prometa, ATFM, ASM in drugih funkcij omrežja, glede na katere se lahko izvedejo revizije varnostnih predpisov;
(ii)
uporabo tehnik ocenjevanja;
(iii)
spretnosti in znanje, potrebne za izvedbo revizije;
(iv)
dokaz o usposobljenosti revizorjev na podlagi ocene ali drugega sprejemljivega načina.
Člen 13
Direktive o varnosti
1. Pristojni organi izdajo direktivo o varnosti, potem ko so v funkcionalnem sistemu odkrili nevarno stanje, ki zahteva takojšnje ukrepanje.
2. Direktive o varnosti se predložijo zadevnim organizacijam in vsebuje najmanj naslednje informacije:
(a)
opredelitev nevarnega stanja;
(b)
opredelitev prizadetega funkcionalnega sistema;
(c)
potrebne ukrepe in njihovo utemeljitev;
(d)
rok za uskladitev potrebnih ukrepov z direktivo o varnosti;
(e)
datum začetka njene veljavnosti.
3. Pristojni organi izvod direktive o varnosti predloži Agenciji in vsem drugim zadevnim pristojnim organom, zlasti tistim, ki sodelujejo pri varnostnem nadzoru funkcionalnega sistema, ter Komisiji.
4. Pristojni organi preverijo skladnost z veljavnimi direktivami o varnosti.
Člen 14
Evidence o varnostnem nadzoru
Pristojni organi vodijo in vzdržujejo ustrezno evidenco o svojih procesih varnostnega nadzora in omogočajo dostop do nje, vključno s poročili o vseh revizijah varnostnih predpisov in drugimi evidencami v zvezi z varnostjo, ki zadevajo potrdila, imenovanja, varnostni nadzor sprememb, direktive o varnosti in uporabo usposobljenih organizacij.
Člen 15
Poročanje o varnostnem nadzoru
1. Pristojni organi pripravijo letno poročilo o varnostnem nadzoru v zvezi z ukrepi, sprejetimi v skladu s to uredbo. Poročilo o varnostnem nadzoru vsebuje tudi informacije o:
(a)
organizacijski strukturi in postopkih pristojnega organa;
(b)
zračnem prostoru v pristojnosti držav članic, ki so ustanovile ali imenovale pristojni organ, če je primerno, in organizacijah pod nadzorom tega pristojnega organa;
(c)
usposobljenih subjektih, pooblaščenih za izvajanje revizij varnostnih predpisov;
(d)
obsegu razpoložljivih sredstev pristojnega organa;
(e)
kakršnih koli vprašanjih v zvezi z varnostjo, opredeljenih pri procesih varnostnega nadzora, ki jih je izvedel pristojni organ.
2. Države članice pri pripravi letnih poročil za Komisijo, ki se zahtevajo s členom 12 Uredbe (ES) št. 549/2004, uporabijo poročila svojih pristojnih organov.
Letna poročila o varnostnem nadzoru so na voljo državam članicam, ki jih zadevajo funkcionalni bloki zračnega prostora, agenciji in programom ali dejavnostim, ki se izvajajo v skladu z dogovorjenimi mednarodnimi sporazumi za spremljanje ali revizijo izvajanja varnostnega nadzora navigacijskih služb zračnega prometa, ATFM, ASM in drugih funkcij omrežja.
Člen 16
Izmenjava informacij med pristojnimi organi
Pristojni organi sprejmejo dogovore za tesno medsebojno sodelovanje v skladu s členoma 10 in 15 Uredbe (ES) št. 216/2008 ter členom 2(4) Uredbe (ES) št. 550/2004 in si izmenjujejo ustrezne informacije za zagotavljanje varnostnega nadzora vseh organizacij, ki opravljajo čezmejne službe ali funkcije.
Člen 17
Prehodne določbe
1. Ukrepi, ki so se začeli izvajati pred začetkom veljavnosti te uredbe na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1315/2007, se upravljajo v skladu z določbami te uredbe.
2. Organ države članice, ki je bil odgovoren za varnostni nadzor organizacij, za katere je agencija pristojni organ v skladu s členom 3, prenese na agencijo funkcijo varnostnega nadzora teh organizacij 12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe, razen v primeru varnostnega nadzora upravitelja omrežja, kadar se prenos, če sploh, na Komisijo ob pomoči agencije opravi na dan začetka veljavnosti te uredbe.
Člen 18
Razveljavitev
Uredba (ES) št. 1315/2007 se razveljavi.
Člen 19
Spremembe k Uredbi (EU) št. 691/2010
V Prilogi IV, točki 1.1, se točka (e) Uredbe (EU) št. 691/2010 nadomesti z naslednjim:
„(e)
varnostna poročila NSA iz členov 7, 8 in 14 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1034/2011 (10) ter poročila NSA o rešitvi varnostnih pomanjkljivosti, ki so predmet korektivnega ukrepanja,
Člen 20
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. oktobra 2011