ROZHODNUTÍ RADY 2011/168/SZBP
ze dne 21. března 2011
o Mezinárodním trestním soudu a o zrušení společného postoje 2003/444/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE:
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie při své činnosti na mezinárodní scéně hodlá podporovat zásady demokracie, právního státu, univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv a základních svobod, úcty k lidské důstojnosti, rovnosti a solidarity a dodržování zásad Charty Organizace spojených národů a mezinárodního práva, jak je stanoveno v článku 21 Smlouvy. Unie usiluje o rozvíjení vztahů a budování partnerství mimo jiné s mezinárodními organizacemi, které sdílejí uvedené zásady.
(2)
Jedním z cílů Unie je zachovávat mír, předcházet konfliktům a posilovat mezinárodní bezpečnost v souladu s cíli a zásadami Charty Organizace spojených národů.
(3)
Římský statut Mezinárodního trestního soudu (dále jen „Římský statut“) vstoupil v platnost dne 1. července 2002.
(4)
Římský statut ratifikovaly všechny členské státy.
(5)
Zásady Římského statutu a zásady, kterými se řídí činnost Mezinárodního trestního soudu (dále jen „MTS“), jsou zcela v souladu se zásadami a cíli Unie. Závažné zločiny, které spadají do jurisdikce MTS, se dotýkají mezinárodního společenství jako celku i Unie a jejích členských států.
(6)
Unie a její členské státy jsou odhodlány ukončit beztrestnost pachatelů těchto trestných činů, a to přijímáním opatření na vnitrostátní úrovni a posílením mezinárodní spolupráce, jež zajistí jejich účinné stíhání.
(7)
Unie a MTS podepsaly dne 10. dubna 2006 dohodu o spolupráci a pomoci, jež vstoupila v platnost dne 1. května 2006 (1).
(8)
Zásady a pravidla mezinárodního trestního práva zakotvené v Římském statutu by měly být zohledněny i v jiných nástrojích mezinárodního práva.
(9)
Unie je přesvědčena, že pro zajištění plné účinnosti MTS má zásadní význam, aby k Římskému statutu přistoupily všechny státy, a v této souvislosti považuje za potřebné podporovat iniciativy zaměřené na přijetí Římského statutu, odpovídají-li jeho duchu a liteře.
(10)
Je nanejvýš důležité, aby byla zachována celistvost Římského statutu a nezávislost MTS.
(11)
V závěrech ze dne 30. září 2002 o Mezinárodním trestním soudu vypracovala Rada jako přílohu uvedených závěrů soubor zásad, které mají členským státům sloužit jako obecné zásady při zvažování nutnosti a rozsahu případných dohod nebo ujednání v souvislosti s návrhy na podmínky pro vydávání osob MTS.
(12)
Dne 25. května 2010 přijala Rada závěry o hodnotící konferenci Římského statutu Mezinárodního trestního soudu (dále jen „hodnotící konference“), jež se konala v ugandské Kampale od 31. května do 11. června 2010.
(13)
Hodnotící konference přijala v souladu s čl. 5 odst. 2 Římského statutu jeho změny, jimiž vymezila zločin agrese a stanovila podmínky, za nichž může MTS vykonávat jurisdikci ve vztahu k tomuto zločinu; dále přijala změny Římského statutu, jimiž se jurisdikce MTS rozšiřuje na další tři válečné zločiny v případě jejich spáchání v ozbrojeném konfliktu, jenž nemá mezinárodní povahu, a rozhodla, že článek 124 Římského statutu bude prozatím zachován. Uvedené změny podléhají ratifikaci nebo přijetí a v platnost vstoupí v souladu s čl. 121 odst. 5 Římského statutu. Jurisdikce MTS ve vztahu ke zločinu agrese podléhá rozhodnutí, jež musí být po 1. lednu 2017 přijato stejnou většinou smluvních stran, jaká se vyžaduje pro přijetí změny Římského statutu.
(14)
Unie se na hodnotící konferenci zavázala k přezkumu a aktualizaci svých nástrojů zaměřených na podporu MTS, jakož i k další podpoře univerzality a zachování celistvosti Římského statutu.
(15)
Uplatňování Římského statutu vyžaduje praktická opatření, která by Unie a její členské státy měly plně podpořit.
(16)
Akční plán, který mimo jiné požadovalo usnesení o vstupu v platnost statutu Mezinárodního trestního soudu schválené Evropským parlamentem dne 28. února 2002 v návaznosti na společný postoj Rady 2001/443/SZBP ze dne 11. června 2001 o Mezinárodním trestním soudu (2), byl přijat dne 4. února 2004 a měl by být vhodným způsobem upraven.
(17)
Vzhledem k výše uvedenému je třeba společný postoj 2003/444/SZBP ze dne 16. června 2003 o Mezinárodním trestním soudu (3) zrušit a nahradit tímto rozhodnutím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Mezinárodní trestní soud (dále jen „MTS“) za účelem předcházení a zamezení páchání závažných zločinů spadajících do jeho jurisdikce patří mezi základní prostředky podpory dodržování mezinárodního humanitárního práva a lidských práv, a tak přispívá ke svobodě, bezpečnosti, spravedlnosti a právnímu státu, jakož i k zachování míru, k předcházení konfliktům a k posílení mezinárodní bezpečnosti v souladu s cíli a zásadami Charty Organizace spojených národů.
2. Cílem tohoto rozhodnutí je zvýšit pomocí prosazování co nejširší účasti na Římském statutu Mezinárodního trestního soudu (dále jen „Římský statut“) jeho všeobecnou podporu, zachovat celistvost Římského statutu, podpořit nezávislost MTS i jeho účinné a účelné fungování, podpořit spolupráci s MTS a podpořit uplatňování zásady doplňkovosti.
Článek 2
1. Aby přispěla k cíli co nejširší účasti na Římském statutu, vynaloží Unie a její členské státy veškeré úsilí na urychlení tohoto procesu tím, že při každé vhodné příležitosti zařadí otázku co nejširší ratifikace, přijetí, schválení Římského statutu nebo přistoupení k Římskému statutu a uplatňování Římského statutu na pořad jednání - a to i při sjednávání dohod - nebo politických rozhovorů se třetími zeměmi, skupinami států nebo s příslušnými regionálními organizacemi.
2. Unie a její členské státy přispějí k celosvětové účasti na Římském statutu a jeho provádění rovněž dalšími prostředky, například přijímáním iniciativ na podporu šíření hodnot, zásad a ustanovení Římského statutu a souvisejících nástrojů. Na podporu cílů tohoto rozhodnutí Unie spolupracuje podle potřeby s dalšími zúčastněnými státy, mezinárodními institucemi, nevládními organizacemi a jinými zástupci občanské společnosti.
3. Členské státy sdílejí se všemi zúčastněnými státy své zkušenosti s uplatňováním Římského statutu a popřípadě podpoří tento cíl i jiným způsobem. Členské státy na požádání přispějí technickou a případně finanční pomocí k legislativní práci nutné k účasti na Římském statutu a jeho uplatňování třetími zeměmi. Unie může na požádání také přispět takovou pomocí. Státy, které zvažují účast na Římském statutu nebo spolupráci s MTS, jsou povzbuzovány k tomu, aby informovaly Unii o obtížích, se kterými se v této souvislosti setkají.
4. Při provádění tohoto článku koordinují Unie a její členské státy politickou a technickou podporu MTS s ohledem na různé státy nebo skupiny států.
Článek 3
Za účelem podpory nezávislosti MTS Unie a její členské státy zejména:
a)
vybízejí smluvní strany, aby bezodkladně a v plné výši převedly své příspěvky v souladu s rozhodnutími, která přijalo shromáždění smluvních stran;
b)
vynakládají veškeré úsilí na to, aby členské státy co nejdříve přistoupily k dohodě o výsadách a imunitách Mezinárodního trestního soudu nebo ji ratifikovaly, a podporují přistoupení k ní nebo její ratifikaci jinými státy, a
c)
snaží se vhodně podporovat rozvoj vzdělávání a pomoci soudcům, žalobcům, úředníkům a právním zástupcům v souvislosti s činností týkající se MTS.
Článek 4
1. Unie a její členské státy pečlivě sledují vývoj týkající se spolupráce s MTS v souladu s Římským statutem.
2. Unie vyhodnocuje uplatňování dohody mezi Evropskou unií a Mezinárodním trestním soudem o spolupráci a pomoci.
3. Unie a její členské státy podle potřeby zváží uzavření ad hoc ujednání a dohod, jež umožní účinné fungování MTS, a podporují v obdobné činnosti třetí strany.
4. V této souvislosti Unie a její členské státy podle potřeby nadále upozorňují třetí státy na závěry Rady ze dne 30. září 2002 o Mezinárodním trestním soudu a na obecné zásady EU, které jsou jejich přílohou, ve vztahu k návrhům dohod nebo ujednání týkajících se podmínek pro předávání osob MTS.
Článek 5
Unie a její členské státy podle potřeby přijímají iniciativy nebo opatření, jež na vnitrostátní úrovni zajistí uplatňování zásady doplňkovosti.
Článek 6
Rada a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku podle potřeby koordinují opatření Unie a členských států přijatá za účelem provedení článků 2 až 5.
Článek 7
Členské státy spolupracují v zájmu zajištění hladké činnosti shromáždění smluvních stran ve všech ohledech.
Článek 8
Unie zajišťuje soudržnost a soulad mezi svými nástroji a politikami ve všech oblastech své vnější i vnitřní činnosti, jež se týkají nejzávažnějších mezinárodních zločinů uvedených v Římském statutu.
Článek 9
Rada přezkoumá toto rozhodnutí podle potřeby.
Článek 10
Společný postoj 2003/444/SZBP se zrušuje a nahrazuje tímto rozhodnutím. Odkazy na zrušený společný postoj 2003/444/SZBP se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 11
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 21. března 2011.
SKLEP SVETA 2011/168/SZVP
z dne 21. marca 2011
o Mednarodnem kazenskem sodišču in razveljavitvi Skupnega stališča 2003/444/SZVP
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Unija si pri svojih dejavnostih na mednarodnem prizorišču prizadeva za utrjevanje načel demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanja človekovega dostojanstva, enakosti in solidarnosti ter spoštovanja načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava, kakor je določeno v členu 21 Pogodbe. Unija si prizadeva razvijati odnose in graditi partnerstvo med drugim z mednarodnimi organizacijami, ki z njo delijo ta načela.
(2)
Eden od ciljev Unije je ohranjanje miru, preprečevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti v skladu s cilji in načeli Ustanovne listine Združenih narodov.
(3)
Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča (v nadaljnjem besedilu: Rimski statut) je začel veljati 1. julija 2002.
(4)
Rimski statut so ratificirale vse države članice.
(5)
Načela Rimskega statuta in načela, ki urejajo delovanje Mednarodnega kazenskega sodišča (v nadaljnjem besedilu: MKS), so v celoti skladna z načeli in cilji Unije. Huda kazniva dejanja, za katera je pristojno MKS, zadevajo mednarodno skupnost kot celoto ter Unijo in njene države članice.
(6)
Unija in njene države članice so odločene odpraviti prakso nekaznovanja storilcev teh kaznivih dejanj z ukrepanjem na mednarodni ravni in s poglabljanjem mednarodnega sodelovanja, da se zagotovi njihov učinkovit pregon.
(7)
Unija in MKS sta 10. aprila 2006 podpisali sporazum o sodelovanju in pomoči, ki je začel veljati 1. maja 2006 (1).
(8)
Načela in pravila mednarodnega kazenskega prava, ki jih zajema Rimski statut, bi bilo treba upoštevati tudi v drugih mednarodnih pravnih instrumentih.
(9)
Unija je prepričana, da je vsesplošen pristop k Rimskemu statutu bistven za celovito učinkovitost MKS, in zato meni, da je treba spodbujati pobude, katerih cilj je širjenje sprejetja Rimskega statuta, pod pogojem, da so pobude združljive s črko in duhom Rimskega statuta.
(10)
Nadvse pomembno je, da se ohrani celovitost Rimskega statuta in neodvisnost MKS.
(11)
V svojih sklepih z dne 30. septembra 2002 o Mednarodnem kazenskem sodišču je Svet oblikoval niz načel, ki so priložena navedenim sklepom, da bi državam članicam služila kot smernice pri presojanju nujnosti in področja uporabe morebitnih sporazumov ali dogovorov, ko odgovarjajo na predloge v zvezi s pogoji za predajo oseb MKS.
(12)
Svet je 25. maja 2010 sprejel sklepe o konferenci o pregledu Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča (v nadaljnjem besedilu: konferenca o pregledu), ki je potekala od 31. maja do 11. junija 2010 v Kampali, Uganda.
(13)
Na konferenci o pregledu so bile v skladu z odstavkom 2 člena 5 Rimskega statuta sprejete spremembe Rimskega statuta, s katerimi je bilo opredeljeno kaznivo dejanje agresije, z njimi pa so bili določeni tudi pogoji, pod katerimi bi MKS lahko izvrševalo svojo pristojnost v zvezi z navedenim kaznivim dejanjem; sprejete spremembe Rimskega statuta, s katerimi je bila pristojnost MKS razširjena na tri dodatne vojne zločine, storjene med oboroženimi spopadi, ki niso mednarodnega značaja; in je bilo odločeno, da se člen 124 Rimskega statuta zaenkrat ohrani. Te spremembe potrebujejo ratifikacijo ali sprejetje, veljati pa začnejo v skladu z odstavkom 5 člena 121 Rimskega statuta. MKS bo pristojnost za kaznivo dejanje agresije izvrševalo glede na sklep, ki ga je treba sprejeti po 1. januarju 2017 z enako večino držav pogodbenic, kot je potreben za sprejetje spremembe Rimskega statuta.
(14)
Unija se je na konferenci o pregledu zavezala, da bo pregledala in posodobila svoje akte v podporo MKS in še naprej spodbujala univerzalnost in ohranjanje celovitosti Rimskega statuta.
(15)
Za izvajanje Rimskega statuta so potrebni praktični ukrepi, ki bi jih morale Unija in njene države članice v celoti podpirati.
(16)
Akcijski načrt, ki ga je med drugim zahtevala Resolucija o začetku veljavnosti statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ki jo je Evropski parlament odobril 28. februarja 2002, za ukrepanje na podlagi Skupnega stališča Sveta 2001/443/SZVP z dne 11. junija 2001 o Mednarodnem kazenskem sodišču (2), je bil sprejet 4. februarja 2004 in bi ga bilo treba ustrezno prilagoditi.
(17)
Glede na navedeno bi bilo treba Skupno stališče 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču (3) razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Mednarodno kazensko sodišče (v nadaljnjem besedilu: MKS) je za namene preprečevanja in omejevanja storitev hudih kaznivih dejanj, ki so v njegovi pristojnosti, poglavitno sredstvo za krepitev spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava in človekovih pravic, s čimer prispeva k svobodi, varnosti, pravičnosti in pravni državi ter k ohranjanju miru, preprečevanju sporov in krepitvi mednarodne varnosti v skladu s cilji in načeli Ustanovne listine Združenih narodov.
2. Cilj tega sklepa je utrjevanje vsesplošne podpore Rimskemu statutu Mednarodnega kazenskega sodišča (v nadaljnjem besedilu: Rimski statut) s spodbujanjem čim širšega sodelovanja pri njem, ohranjanje celovitosti Rimskega statuta, podpora neodvisnosti MKS in njegovemu uspešnemu in učinkovitemu delovanju, podpora sodelovanju z MKS in podpora izvajanju načela dopolnjevanja.
Člen 2
1. Da bi prispevale k cilju čim širšega sodelovanja pri Rimskem statutu, Unija in njene države članice ukrenejo vse za napredovanje tega procesa, tako da pri pogajanjih, vključno s pogajanji o sporazumih, ali v okviru političnega dialoga s tretjimi državami, skupinami držav ali ustreznimi regionalnimi organizacijami načnejo, kadar koli je to ustrezno, vprašanje o čim širši ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu k Rimskemu statutu in o njegovem izvajanju.
2. Unija in njene države članice prispevajo k čim širšemu sodelovanju pri Rimskem statutu in njegovem izvajanju v svetovnem merilu tudi z drugimi sredstvi, na primer s sprejemanjem pobud, katerih cilj je razširjanje vrednot, načel in določb Rimskega statuta in z njim povezanih instrumentov. Zaradi uresničevanja ciljev tega sklepa Unija po potrebi sodeluje z drugimi zainteresiranimi državami, mednarodnimi institucijami, nevladnimi organizacijami in drugimi predstavniki civilne družbe.
3. Države članice posredujejo svoje izkušnje glede vprašanj v zvezi z izvajanjem Rimskega statuta vsem zainteresiranim državam in, kadar je primerno, za ta namen zagotavljajo tudi druge oblike podpore. Države članice se morajo na ustrezna zaprosila odzvati tako, da prispevajo tehnično in, kadar je primerno, finančno pomoč, za zakonodajno delo, potrebno za sodelovanje tretjih držav pri Rimskem statutu in za njihovo izvajanje Rimskega statuta. Tudi Unija se lahko na ustrezna zaprosila odzove tako, da prispeva tovrstno pomoč. Države, ki se odločajo, da bi postale pogodbenice Rimskega statuta ali da bi sodelovale z MKS, se spodbuja, da Unijo obvestijo o težavah, s katerimi se pri tem soočajo.
4. Pri izvajanju tega člena Unija in njene države članice usklajujejo politično in tehnično podporo MKS, ki jo namenjajo različnim državam ali skupinam držav.
Člen 3
V podporo neodvisnosti MKS Unija in njene države članice zlasti:
(a)
spodbujajo države pogodbenice, da brez odlašanja v celoti nakažejo prispevke, ki so jim odmerjeni, v skladu s sklepi Skupščine držav pogodbenic;
(b)
storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi države članice čim prej pristopile k ali ratificirale sporazum o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča, ter si prizadevajo za pristop ali ratifikacijo s strani drugih držav in
(c)
si po potrebi prizadevajo pripomoči k ureditvi usposabljanja in pomoči za sodnike, tožilce, uradnike in svetovalce pri delu, povezanem z MKS.
Člen 4
1. Unija in njene države članice pozorno spremljajo premike v zvezi s sodelovanjem z MKS v skladu z Rimskim statutom.
2. Unija redno pregleduje izvajanje sporazuma med Mednarodnim kazenskim sodiščem in Evropsko unijo o sodelovanju in pomoči.
3. Unija in njene države članice po potrebi preučijo možnost sklenitve ad hoc dogovorov in sporazumov, s katerimi se omogoči učinkovito delovanje MKS, in k temu spodbujajo tudi tretje stranke.
4. Unija in njene države članice še naprej po potrebi opozarjajo tretje države na sklepe Sveta z dne 30. septembra 2002 o Mednarodnem kazenskem sodišču in na k tem sklepom priložena vodilna načela EU, glede predlogov za sporazume ali dogovore v zvezi s pogoji za predajo oseb MKS.
Člen 5
Unija in njene države članice po potrebi sprejemajo pobude ali ukrepe za zagotavljanje izvajanja načela dopolnjevanja na nacionalni ravni.
Člen 6
Svet in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko po potrebi usklajujeta ukrepe Unije in njenih držav članic za izvajanje členov 2 do 5.
Člen 7
Države članice med seboj sodelujejo, da se zagotovi neovirano delovanje Skupščine držav pogodbenic v vseh pogledih.
Člen 8
Unija v zvezi z najhujšimi mednarodnimi kaznivimi dejanji po Rimskem statutu zagotavlja usklajenost in povezanost svojih instrumentov in politik na vseh področjih svojega zunanjega in notranjega delovanja.
Člen 9
Svet po potrebi pregleda ta sklep.
Člen 10
Skupno stališče 2003/444/SZVP se razveljavi in nadomesti s tem sklepom. Sklicevanja na razveljavljeno Skupno stališče 2003/444/SZVP se razlagajo kot sklicevanja na ta sklep.
Člen 11
Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
V Bruslju, 21. marca 2011