PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 917/2011
ze dne 12. září 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 258/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“).
(2)
Dne 31. května 2011 byla zveřejněna oprava (3) za účelem odstranění určitých tiskových chyb, zejména názvů některých čínských vyvážejících výrobců, které byly v příloze I prozatímního nařízení uvedeny nesprávně.
(3)
Po ověření určitých tvrzení, která byla obdržena po zveřejnění opravy, u nichž bylo zjištěno, že jsou oprávněná, bylo zaznamenáno, že nesprávně byly uvedeny určité jiné názvy. Správné názvy všech společností, na něž se vztahuje vážené průměrné clo, jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
(4)
Připomíná se, že řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers‘ Federation, CET) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 30 %, celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Co se týká trendů významných pro posouzení újmy, Komise analyzovala údaje týkající se období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(5)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení a na žádost dvou zúčastněných stran byla uspořádána slyšení s úředníkem pro slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(7)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. Strany dotčené řízením
3.1 Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(9)
Při výběru vzorku vyvážejících výrobců byla do vzorku zařazena jedna žádající „skupina“ společností vzhledem ke skutečnosti, že společný objem vývozu dvou výrobců patřících do údajné skupiny znamenal, že se podle objemu jednalo o třetího největšího vývozce na trh Unie. Tyto společnosti udávaly spojení na základě čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), v němž je stanoveno, že za osoby ve spojení se považují osoby, které „jsou právně uznanými obchodními společníky“. Šetřením bylo následně zjištěno, že tyto společnosti nebyly ve spojení v tomto smyslu, a (jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tito dva výrobci se považovali za samostatné subjekty.
(10)
Několik vyvážejících výrobců předložilo podání, v nichž se uvádělo, že by tyto společnosti měly být ze vzorku vyloučeny kvůli poskytnutí nepravdivých či zavádějících informací. Tito výrobci dále uvedli, že by vážený průměr dumpingových rozpětí měl být vypočítán bez přihlédnutí k těmto dvěma společnostem zařazeným do vzorku.
(11)
V tomto ohledu se podotýká, že informace, které tyto strany poskytly před výběrem vzorku, se pokládaly za dostatečné, aby je bylo možno považovat za strany ve spojení, a vzhledem k společnému objemu vývozu na trh Unie byly zařazeny do vzorku. Při inspekci na místě v prostorách těchto dvou společností byla otázka jejich spojení podrobně přezkoumána. Byly ověřeny informace, které společnosti poskytly k doložení svého tvrzení, že jsou ve spojení, bylo však zjištěno, že jsou nedostatečné, aby bylo možno tyto společnosti pokládat za společnosti ve spojení, na rozdíl od názoru dotčených společností na tuto záležitost. Byl proto vyvozen závěr, že tyto společnosti nelze pokládat za strany ve spojení ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 2454/93. Jelikož společnosti při šetření spolupracovaly a poskytly informace ohledně svého údajného spojení, usuzuje se, že není důvod pro jejich vyloučení ze vzorku. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(12)
I za předpokladu, že by výběr jiných společností do vzorku během šetření vedl k podstatně většímu objemu vývozu na trh Unie během období šetření, bylo by obtížné v době, která byla k dispozici, prošetřit společnosti nově zařazené do vzorku. Navzdory skutečnosti, že se ukázalo, že tyto společnosti nejsou ve spojení, vyhovuje vzorek i nadále kritériím stanoveným v základním nařízení. Poukazuje se rovněž na skutečnost, že nebyly předloženy žádné důkazy prokazující, že by společnosti úmyslně tvrdily, že jsou ve spojení, aby byly zařazeny do vzorku.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 5. a 6. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
Po uložení prozatímních opatření jedna ze stran tvrdila, že žádný z výrobců v Unii, kteří podpořili podnět, neposkytl odpověď na formulář pro výběr vzorku, a proto by se mělo mít za to, že tito výrobci při řízení nespolupracovali. Toto tvrzení zůstalo nezměněno i po poskytnutí konečných informací.
(15)
Co se týká tvrzení, že neposkytnutí odpovědí na formulář pro výběr vzorku naznačuje, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, nespolupracovali, připomíná se, že právním zástupcem všech žádajících společností bylo sdružení CET. Jak bylo vyžadováno, poskytlo sdružení CET jménem žadatelů také dodatečné informace týkající se údajů za období šetření. Jak je podrobně uvedeno v oznámení o zahájení, informace související s výběrem vzorku se požadovaly pouze od společností, které dosud neposkytly všechny potřebné informace. Z toho vyplývá, že žádající výrobci plně spolupracovali, jelikož ve fázi podání podnětu poskytli všechny potřebné informace a jejich právní zástupce v průběhu šetření jejich jménem předložil nezbytné aktualizace údajů týkajících se období šetření.
(16)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že rozdělení výrobního odvětví Unie na jednotlivé segmenty a zeměpisné pokrytí vzorku znamená, že tento vzorek není statisticky reprezentativní. V tomto ohledu se připomíná, že odvětví výroby keramických obkládaček v Unii je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 500 výrobců. Rovněž bylo zjištěno, že výrobci jsou zastoupeni ve všech třech segmentech výrobního odvětví (tj. velké, střední a malé společnosti). K tomu, aby bylo zajištěno, že v analýze újmy nepřevládají výsledky velkých společností, nýbrž že byla náležitě zohledněna situace malých společností, na něž společně připadá největší podíl výroby v Unii, usuzovalo se, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední a velké společnosti. V rámci každého segmentu byly vybrány největší společnosti za předpokladu, že bylo možno zajistit reprezentativnost ze zeměpisného hlediska.
(17)
Jedna zúčastněná strana rovněž uvedla, že Komise neprokázala, že vzorek je reprezentativní i po odstoupení polského výrobce, a že vzorek byl každopádně nedostatečně reprezentativní, pokud jde o objem prodeje na trhu Unie.
(18)
Je pravdou, že se jeden polský výrobce rozhodl ukončit spolupráci, a musel být proto ze vzorku vyloučen. Není však nezbytně nutné, aby vzorek zohledňoval přesné zeměpisné rozložení a váhu vyrábějících členských států, aby byl reprezentativní. Vzhledem ke skutečnosti, že zeměpisné rozložení je pouze jedním z činitelů, které je nutno vzít v úvahu, aby byla zajištěna reprezentativnost, takovýto přístup by nebyl z administrativního hlediska možný. Spíše postačuje, aby vzorek do značné míry odrážel podíly hlavních dotčených vyrábějících zemí. Na základě tohoto kritéria bylo zjištěno, že odstoupení polské společnosti neovlivnilo celkovou reprezentativnost vzorku. Potvrzuje se proto, že vzorek výrobců v Unii byl dostatečně reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.
(19)
Pokud jde o tvrzení týkající se celkové reprezentativnosti vzorku, připomíná se, že vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné, je nevyhnutelné, aby společnosti ve vzorku představovaly relativně malou část celkové výroby v Unii. V článku 17 základního nařízení je každopádně stanoveno, že šetření může být omezeno na vzorky, které jsou statisticky reprezentativní nebo které představují největší reprezentativní objem výroby, prodeje nebo vývozu, který může být přiměřeně přezkoumán, aniž by však byla uvedena konkrétní kvantitativní prahová hodnota, pokud jde o výši takovéhoto reprezentativního objemu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje, že vybraný vzorek je reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.
(20)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že Komise nezařadila do vzorku výrobce v Unii, kteří nabízejí nízké prodejní ceny a kteří jsou usazeni v zemích, jako Polsko a Česká republika; takto získaný vzorek prý proto není reprezentativní, pokud jde o průměrné prodejní ceny výrobců v Unii.
(21)
Pokud jde o výše uvedené tvrzení, Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny vzorku výrobního odvětví Unie byly ve stejném rozmezí jako průměrné prodejní ceny ve veřejně dostupných statistikách. V každém případě, a jak je vysvětleno ve 125. bodě odůvodnění, se šetřením prokázalo, že i při zohlednění veřejně dostupných cen v případě těchto zemí by se konečná zjištění významně nezměnila.
(22)
Řada stran podala připomínky k metodice použité při výběru vzorku výrobního odvětví Unie v porovnání s výběrem vzorku čínských vývozců, který byl založen výhradně na objemu vývozu.
(23)
Co se týká různých metodik použitých při výběru vzorku výrobců v Unii na straně jedné a čínských vyvážejících výrobců na straně druhé, je nutno podotknout, že metodiky byly použity v souladu s cíli výběru vzorku. Pokud jde o výrobní odvětví Unie, Komise musela posoudit situaci celého výrobního odvětví, a proto byla zvolena kritéria, která zajistí co nejreprezentativnější představu o celém odvětví. Pokud jde o čínské vývozce, považovalo se za vhodné vybrat vzorek na základě největšího objemu vývozu dotčeného výrobku, a proto byli do vzorku zařazeni největší vývozci. Podotýká se rovněž, že v článku 17 základního nařízení není stanovena povinnost vybrat oba vzorky na základě stejných kritérií. V tomto případě bylo mimoto před dokončením výběru vzorku čínských vyvážejících výrobců spolupracujícím stranám v Číně a rovněž čínským orgánům umožněno, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. S ohledem na složení vzorku byly obdrženy připomínky, nikoli však v souvislosti s jeho reprezentativností.
(24)
Po poskytnutí konečných informací uvedlo jedno sdružení dovozců, že podle článku 17 základního nařízení by měly být vzorky výrobců v Unii a vyvážejících výrobců vybrány na základě stejných kritérií. Několik čínských stran po poskytnutí konečných informací nadále tvrdilo, že se při výběru příslušných vzorků jednalo o diskriminaci mezi zacházením s čínskými vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii.
(25)
V reakci na tvrzení, jež následovalo po poskytnutí konečných informací, že při výběru vzorků výrobců v Unii a vyvážejících výrobců by měla být použita stejná kritéria, se má z důvodů uvedených v 23. bodě odůvodnění za to, že vzorky mohou být vybrány na základě různých kritérií. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(26)
Pokud jde o skutečnost, že, jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění, nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se reprezentativnosti vzorku, tyto strany tvrdí, že v době výběru vzorků nebyly čínské strany informovány o tom, že se pro výběr vzorků použijí různá kritéria, a proto tuto skutečnost nemohly připomínkovat.
(27)
Co se týká skutečnosti, že čínské strany nebyly o použití různých kritérií pro výběr vzorků informovány, je třeba uvést, že v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení je běžnou praxí konzultovat se stranami složení navrhovaných vzorků v případě jejich vlastní kategorie, tj. vyvážející výrobci jsou konzultováni pouze v souvislosti s navrhovaným vzorkem vyvážejících výrobců. Za těchto okolností se k tvrzení stran o nemožnosti připomínkovat použití různých kritérií pro výběr různých vzorků v době jejich výběru nepřihlédne.
(28)
Po poskytnutí konečných informací uvedla jedna ze zúčastněných stran, že tím, že Komise při výběru vzorku přihlédla k různým segmentům, byl porušen čl. 4 odst. 1 základního nařízení, podle kterého je nutno analýzu provést ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli určitým skupinám nebo typům společností.
(29)
Tvrzení, že rozdělení vzorku do tří segmentů je porušením čl. 4 odst. 1 základního nařízení, nelze uznat. Z 23. bodu odůvodnění lze vyvodit, že vybraný vzorek představoval celé výrobní odvětví Unie a nikoli pouze určitou skupinu společností, jak tvrdí dotčená strana. Kromě toho čl. 17 odst. 1 základního nařízení výslovně umožňuje použít ke zjištění újmy výběr vzorku. Toto tvrzení bylo tudíž neopodstatněné, a bylo odmítnuto.
(30)
Po poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž zúčastněná strana skutečnost, že při výběru vzorku bylo zohledněno zeměpisné rozložení, přičemž tvrdila, že Unie je jednotným trhem a že podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení může být vzorek vybrán pouze na základě největšího reprezentativního objemu.
(31)
Pokud jde o tvrzení týkající se použití kritéria zeměpisného rozložení, je možné konstatovat, že se jedná o roztříštěné výrobní odvětví a že zeměpisné rozložení výrobců v členských státech slouží při posuzování reprezentativnosti společností zařazených do vzorku k tomu, aby byly zohledněny rozličné podmínky, které se mohou v Unii vyskytovat. Vzorek zahrnuje členské státy, v nichž se vyrábí přibližně 90 % výroby v Unii. Po odstoupení polské společnosti zůstala tato úroveň stále vysoká, a to přibližně na 80 %. Metodika, již Komise použila, tedy zajistila, že vzorek reprezentoval výrobu v Unii jako celek a byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(32)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že do vzorku výrobců v Unii byly vybrány pouze střední a malé společnosti, které měly údajně vyšší náklady a ceny než velké čínské společnosti.
(33)
Toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Je třeba poznamenat, že vzorek zahrnoval společnosti ze všech segmentů. Kromě toho mohou být náklady ovlivněny i jinými činiteli, než je velikost společnosti, jako jsou náklady na suroviny, odpisy nebo využití kapacity.
4. Práva stran
4.1 Důvěrná povaha jmen žadatelů a názvů společností podporujících podnět
(34)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že neposkytnutí informací o totožnosti žadatele neumožňuje zúčastněným stranám uplatnit plně právo na obhajobu. Uvádělo se rovněž, že vzhledem ke skutečnosti, že někteří výrobci nepožádali o nezveřejnění svých jmen, nebyla žádost o anonymitu oprávněná.
(35)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že neexistovaly důvody pro zachování důvěrnosti jmen většiny žádajících výrobců ani zastánců podnětu. Zejména tvrdila, že ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, nejsou uvedeny žádné důkazy na podporu žádostí o důvěrný způsob zacházení. Dále tvrdila, že nedostatek informací o totožnosti společností zařazených do vzorku znamenal, že ostatní zúčastněné společnosti nemohly podat připomínky ke správnosti posouzení mikroukazatelů.
(36)
V reakci na poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž strana to, zda všechny společnosti ve spojení s výrobci zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník.
(37)
Připomíná se, že článek 19 základního nařízení připouští ochranu důvěrných údajů v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informace nebo osobu, od níž byly tyto informace získány. Velká většina žadatelů si přála, aby jejich totožnost nebyla zveřejněna, a poskytla dostatečné důkazy, které prokazovaly, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, mimo jiné ve formě ušlých tržeb u výrobců, kteří zveřejní svá jména. Žádost těchto společností proto útvary Komise akceptovaly.
(38)
Pokud jde o tvrzení, že někteří výrobci nepožádali o důvěrný způsob zacházení se svými jmény, je nutno podotknout, že touto skutečností není dotčeno právo ostatních společností požádat o tento důvěrný způsob zacházení, jsou-li uvedeny dostatečné důvody. Tyto žádosti byly posouzeny jednotlivě, a proto bylo tvrzení odmítnuto.
(39)
Pokud jde o to, zda všechny společnosti ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník, je třeba poznamenat, že nedostatek odpovědí od výrobce v Unii ve spojení by v zásadě nezbytně nebránil Komisi v tom, aby došla ke spolehlivým závěrům o újmě za předpokladu, že předložené odpovědi na dotazník mohou být ověřeny. To by platilo především v případě, kdy jsou společnosti ve spojení samostatnými právnickými osobami se samostatným účetnictvím.
5. Předmět šetření: zahrnutí dovozu z Turecka
(40)
Jedna strana zastupující zájmy vyvážejících výrobců uvedla, že se toto šetření mělo vztahovat i na dovoz dotčeného výrobku z Turecka.
(41)
Co se týká nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu, je nutno uvést, že v době zahájení šetření nebyly z této země k dispozici žádné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, které by odůvodňovaly zahájení antidumpingového řízení týkajícího se tohoto dovozu. Tvrzení, že Turecko mělo být zahrnuto do šetření, je proto odmítnuto.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(42)
Po uložení prozatímních opatření jedna zúčastněná strana uvedla, že v kódech KN zahrnujících dotčených výrobek, které byly uvedeny v nařízení o uložení prozatímních opatření, došlo v porovnání s oznámením o zahájení ke změnám, a dotázala se na důvody těchto rozdílů a na to, zda znamenají změnu definice výrobku.
(43)
V této souvislosti se zdůrazňuje, že rozdíly mezi kódy KN uvedenými v nařízení o uložení prozatímních opatření a kódy zmíněnými v oznámení o zahájení nesouvisí se změnou definice výrobku ani předmětu šetření. Změny nemění typy obkládaček, na něž se vztahuje šetření, nýbrž souvisí jednoduše s nutností zohlednit obecné změny v kombinované nomenklatuře, které byly stanoveny v nařízení Komise (EU) č. 861/2010, které vstoupily v platnost dne 1. ledna 2011 (5).
(44)
Jedna ze zúčastněných stran požadovala, aby z definice výrobku byly vyloučeny některé keramické mozaiky. Strana tvrdila, že pokud by opatření byla uložena, ztratila by tato kategorie dotčeného výrobku na konkurenceschopnosti vůči ostatním výrobkům, s nimiž je nahraditelná, a že v tomto konkrétním segmentu v žádném případě nedochází k dumpingu.
(45)
Pokud jde o toto tvrzení, odhalilo šetření, že vzhledem k tomu, že keramické mozaiky a ostatní typy keramických obkládaček mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, není revize definice výrobku odůvodněná. Co se týká tvrzení o neexistenci dumpingu v tomto segmentu, které nebylo podloženo žádnými důkazy, musí analýza dumpingu a újmy odrážet situaci pro dotčený výrobek jako celek. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(46)
Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k neexistenci dalších připomínek týkajících se dotčeného a obdobného výrobku se potvrzuje 25. až 32. bod odůvodnění nařízení o uložení prozatímních opatření.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(47)
Jelikož ohledně zacházení jako v tržním hospodářství nebyly předloženy žádné další připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Individuální zacházení
(48)
Co se týká rozhodnutí o přiznání či nepřiznání individuálního zacházení jednotlivým společnostem, nebyly obdrženy žádné připomínky.
(49)
Dva dovozci však zpochybnili platnost celé analýzy Komise týkající se individuálního zacházení a tvrdili, že Unie prostřednictvím programu strukturálních fondů každoročně poskytuje subvence.
(50)
V této souvislosti se podotýká, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení stanoví podmínky, které je nutno splnit, aby bylo možno využít statusu individuálního zacházení. Údajná existence subvencí v Unii není pro účely tohoto posouzení důležitá. Toto tvrzení je proto odmítnuto a jsou zachovány závěry uvedené v 41. až 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Individuální zjišťování
(51)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osm spolupracujících vyvážejících výrobců. Bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování bude provedeno u jednoho vyvážejícího výrobce, skupiny Kito, jelikož jeho provedení neznamenalo příliš velké zatížení. Na tuto skupinu připadal zdaleka největší objem vývozu z osmi výrobců žádajících o individuální zjišťování.
(52)
Tato skupina požádala o individuální zacházení. Po přezkoumání této žádosti bylo nejprve navrženo, že skupině Kito bude přiznáno individuální zacházení, jelikož nebyly zjištěny žádné důvody, proč by této skupině nemělo být individuální zacházení přiznáno.
(53)
Po poskytnutí konečných informací tvrdil žadatel, že čl. 17 odst. 3 základního nařízení neumožňuje, aby v případě, kdy byly obdrženy četné žádosti, byl počet žádostí o individuální zjišťování omezen. Žadatel tvrdil, že tento názor je podložen celou řadou předchozích antidumpingových šetření. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že srovnávacím kritériem v čl. 17 odst. 3 základního nařízení pro posouzení žádosti o individuální zjišťování je, zda by tato zjišťování znamenala příliš velké zatížení a bránila by včasnému ukončení šetření. V tomto šetření, a jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, neznamenalo provedení individuálního zjišťování u jedné z osmi žádostí příliš velké zatížení. Pokud jde o předchozí šetření, která zahrnovala žádosti o individuální zacházení, je třeba poznamenat, že rozsah zatížení u těchto žádostí a potřeba včasného ukončení šetření musí být posouzeny individuálně. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení žadatele odmítají.
(54)
Po poskytnutí konečných informací byly předloženy informace a důkazy o tom, že skupina Kito nemusela zveřejnit všechny společnosti ve spojení se skupinou, s tím závěrem, že zjištění týkající se skupiny mohou být neúplná. Skupina dostala příležitost, aby se k těmto informacím vyjádřila, a byla informována o tom, že může být uplatněn článek 18 základního nařízení. Ve své odpovědi skupina potvrdila, že v odpovědi na antidumpingový dotazník skutečně nezveřejnila dvě společnosti ve spojení, avšak uvedla, že vzhledem k tomu, že se jednalo o pouhé nedopatření bez jakýchkoliv důsledků, jelikož se tyto společnosti nepodílely na výrobě ani obchodním využití dotčeného výrobku, by tato skutečnost neměla zjištění nikterak ovlivnit. Nicméně skutečnost, že existence těchto dvou společností nebyla zveřejněna, neumožnila řádné posouzení a ověření činností skupiny v souvislosti s dotčeným výrobkem. Za těchto okolností je vyvozen závěr, že skupina neposkytla nezbytné informace v příslušné lhůtě, a zjištění týkající se společnosti tedy vycházejí z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení.
4. Běžná hodnota
4.1 Volba srovnatelné země
(55)
Dva dovozci vznesli námitku proti volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako srovnatelné země a uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí kvůli nevýznamné vlastní výrobě a nekonkurenceschopnosti na světovém trhu. Tito dovozci dále uvedli, že USA byly vybrány nepřiměřeně, a tvrdili, že neexistence alternativních srovnatelných zemí byla zapříčiněna nepatřičným tlakem, jenž sdružení výrobců v Unii vyvíjelo na výrobce z jiných možných srovnatelných zemí s cílem odradit je od případné spolupráce. Dva dovozci tvrdili, že Komise nevzala v úvahu informace z řady možných spolupracujících zemí a že nebyly posouzeny veřejně dostupné údaje vnitrostátních či nadnárodních sdružení výrobců ve třetích zemích.
(56)
Pokud jde o poslední tvrzení, připomíná se, že k provedení šetření týkajícího se úrovně dumpingu jsou zapotřebí informace konkrétních společností. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(57)
Co se týká tvrzení ohledně nepatřičného tlaku ze strany sdružení výrobců v Unii s cílem odradit od spolupráce, podotýká se, že nebyly předloženy žádné důkazy. Tyto připomínky nebylo proto možno vzít v potaz.
(58)
Tito dovozci dále tvrdili, že roční objem výroby keramických obkládaček v USA činil přibližně 60 milionů m2 ročně, a nikoli 600 milionů m2, jak bylo uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato informace byla ověřena a bylo zjištěno, že je správná.
(59)
Co se týká vhodnosti USA jako srovnatelné země na základě podstatně nižšího objemu výroby, je nutno zdůraznit, že trh v USA je vysoce konkurenční - existuje řada místních výrobních podniků a dovážené množství je značné. Jak je mimoto zmíněno v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, neexistují žádné důkazy o necelních překážkách, které by významně bránily hospodářské soutěži na trhu. Za této situace se navzdory nižšímu objemu výroby nezměnil celkový závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí.
(60)
Dva dovozci tvrdili, že jednotkové prodejní ceny obkládaček vyráběných v USA na domácím trhu USA jsou mnohem vyšší než na trhu Unie a při srovnání s vývozními cenami to znamená existenci dumpingu. Bylo zjištěno, že toto tvrzení není pro účely tohoto řízení relevantní, jelikož jakákoli taková tvrzení za předpokladu, že pro ně existují důkazy prima facie, mohou být důkladně posouzena pouze ve zvláštním antidumpingovém řízení týkajícím se USA. Toto tvrzení se proto nebralo v úvahu.
(61)
Tito dovozci dále uvedli, že spolupracující výrobce v USA je ve vlastnictví výrobců v Unii či je k nim přidružen, a šetření bylo tudíž chybné, jelikož získané údaje nebyly nezávislé.
(62)
Připomíná se, že údaje, které poskytl spolupracující výrobce v USA, byly ověřeny na místě. Bylo tudíž shledáno, že toto tvrzení je neopodstatněné, a nebylo k němu přihlédnuto.
(63)
Tito dovozci mimoto uvedli, že objem vývozu z USA byl omezený. Toto tvrzení se pro účely výběru srovnatelné země pokládalo za nepodstatné, jelikož se údaje ze srovnatelné země používají k určení běžné hodnoty, a nikoli vývozních cen. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(64)
Titíž dovozci rovněž tvrdili, že nezveřejnění údajů o totožnosti, objemu, hodnotě a jakosti výroby spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi není opodstatněné. Připomíná se, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi požádal o důvěrný způsob zacházení kvůli obavě z odvetných obchodních opatření a bylo shledáno, že tato žádost je opodstatněná. Mimoto nelze vyloučit, že by poskytnutí údajů, které požadovali dovozci, a to i formou rozpětí, mohlo vést k zjištění totožnosti výrobce ve srovnatelné zemi. Žádosti dovozců nebylo proto vyhověno.
(65)
Po poskytnutí konečných informací zopakovali dva výše uvedení dovozci řadu svých výše uvedených tvrzení, aniž by však předložili další důkazy. Za těchto okolností se jejich tvrzení znovu odmítají.
(66)
Mimoto tito dva dovozci také tvrdili, že vzhledem k tomu, že spolupracující výrobce v USA je údajně ovládán výrobcem v Unii, je výběr této společnosti z USA coby vhodného výrobce ve srovnatelné zemi chybný. Zejména pak tvrdili, že společnost z USA není ekonomicky nezávislá, a nemůže tedy sloužit jako srovnávací kritérium pro dumping. Jako opodstatnění svého tvrzení citují dovozci čl. 2 odst. 1 třetí a čtvrtý pododstavec základního nařízení. V reakci na toto tvrzení je především třeba konstatovat, že (jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v níže uvedeném 69. bodě odůvodnění) spolupracující výrobce v USA požádal o anonymitu a této jeho žádosti bylo vyhověno. Za těchto okolností nelze potvrdit ani popřít, zda mezi společností z USA a výrobcem v Unii existuje spojení. Je však třeba poznamenat, že výše uvedená ustanovení základního nařízení se týkají toho, jak mají být posuzovány ceny společnosti, které se týká šetření, při prodeji straně ve spojení. Tato ustanovení se netýkají otázky možného spojení mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a výrobcem v Unii. Za těchto okolností se tvrzení odmítá.
(67)
Po poskytnutí konečných informací předložilo sdružení dovozců několik tvrzení. Za prvé sdružení tvrdilo, že údajně malý objem prodeje výrobců v USA na jejich domácím trhu v porovnání s čínským vývozem do Unie znamená, že USA nejsou vhodným trhem srovnatelné země. V tomto ohledu se při posuzování možných srovnatelných zemí mimo jiné coby jeden z prvků posuzovala úroveň hospodářské soutěže v těchto zemích. Podobné úrovně domácího prodeje domácího výrobního odvětví a dovozu ze země, které se týká šetření, není předpokladem pro to, aby byla země považována za vhodnou srovnatelnou zemi. V souvislosti s těmito tvrzeními byl pro účely tohoto šetření, a jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, trh USA shledán dostatečně konkurenčním, aby byl vhodnou volbou. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(68)
Sdružení dovozců rovněž tvrdilo, že nemělo za to, že by skutečnost, že dovoz na trh USA je významný, byla pro volbu USA jako srovnatelné země důležitá. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že úroveň dovozu je skutečně jedním z důležitých činitelů posuzovaných při výběru vhodné srovnatelné země. Kombinace domácí výroby a velkého objemu dovozu přispívá ke konkurenčnímu trhu, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(69)
Sdružení dovozců se rovněž dotazovalo, jaké důkazy byly předloženy spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi k doložení rizika odvetných obchodních opatření, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění. V tomto ohledu poukázala společnost z USA na to, že na trhu USA soutěží o stejné odběratele s celou řadou čínských vyvážejících výrobců keramických obkládaček. Společnost z USA uvedla, že v případě odhalení její totožnosti by se za těchto okolností obávala odvetných obchodních opatření. V souvislosti s důkazy předloženými za účelem doložení rizika odvetných obchodních opatření je třeba poznamenat, že možné riziko vyplývající ze skutečnosti, že společnost USA a čínští vyvážející výrobci působící na trhu USA spolu soutěží o stejné odběratele, bylo shledáno věrohodným. Za těchto okolností byla žádost společnosti o anonymitu přijata.
(70)
Sdružení rovněž uvedlo, že vzhledem k tomu, že průměrná domácí prodejní cena keramických obkládaček vyráběných na domácím trhu byla v USA údajně několikrát vyšší než cena dovozu z Unie do Číny, není výrobek z USA „obdobným výrobkem“ k dováženému výrobku z Číny. V tomto ohledu není skutečnost, že se tyto dvě ceny liší, důvodem se domnívat, že výrobek z USA není obdobným výrobkem k dotčenému výrobku. Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo shledáno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA mají mimo jiné stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní použití. Za těchto okolností se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Tvrzení sdružení se proto odmítá.
(71)
Sdružení také vzneslo otázku, proč v situaci, kdy jiné třetí země kromě USA nespolupracovaly, nebyla za vhodnou srovnatelnou zemi vybrána Unie. V tomto ohledu se poznamenává, že vzhledem k tomu, že USA byly shledány vhodnou srovnatelnou zemí, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, nebylo zapotřebí posuzovat jiné možné vhodné trhy. Toto tvrzení sdružení je proto odmítnuto.
(72)
Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se, že volba USA jako srovnatelné země byla vhodná a přiměřená v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, a je potvrzen 45. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Určení běžné hodnoty
(73)
Dva dovozci uvedli, že bez informací o objemu výroby výrobce v USA nemohou zúčastněné strany ověřit, zda by kvůli úsporám z rozsahu mohl existovat významný rozdíl ve výrobních nákladech výrobce v USA v porovnání s náklady čínských výrobců zařazených do vzorku, kteří vyrábějí ročně více než 10 milionů m2 keramických obkládaček. Tito dovozci dále tvrdili, že objem výroby výrobce ve srovnatelné zemi a objem výroby čínských výrobců není srovnatelný vzhledem k nižšímu objemu výroby výrobce ve srovnatelné zemi či ve srovnatelné zemi. Připomíná se, že objem výroby spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi je důvěrným údajem, a nelze jej tedy zveřejnit. Taktéž se připomíná, že čínské výrobní odvětví je vysoce roztříštěné a skládá se převážně z malých a středních podniků. Tato tvrzení se proto považovala za neopodstatněná.
(74)
Tito dovozci uvedli, že vzhledem ke skutečnosti, že se v čl. 2 odst. 1 druhém pododstavci základního nařízení vyžaduje, aby byla běžná hodnota určena na základě cen „jiných prodejců nebo výrobců“, bylo určení běžné hodnoty na základě údajů jediné společnosti chybné.
(75)
V této souvislosti se připomíná, že se toto řízení týká dovozu ze země bez tržního hospodářství, pro niž je nutno běžnou hodnotu určit v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(76)
Po poskytnutí konečných informací uvedlo sdružení dovozců, že mělo za to, že běžná hodnota ve srovnatelné zemi nemůže být založena na údajích poskytnutých jedinou společností. Toto tvrzení však bylo z důvodů uvedených v 75. bodě odůvodnění odmítnuto.
(77)
Tito dovozci taktéž tvrdili, že výrobek výrobce ze srovnatelné země není reprezentativní, jelikož je určen výhradně pro segment trhu s drahými výrobky. Jelikož bylo vyhověno žádosti o důvěrný způsob zacházení s údaji výrobce ve srovnatelné zemi, není toto tvrzení popřeno ani odmítnuto. I kdyby bylo toto tvrzení pravdivé, byly (jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) provedeny úpravy početně zjištěné běžné hodnoty, pokud byly odůvodněné, s cílem zohlednit všechny typy obkládaček, včetně označení při dalším prodeji. Bylo proto zjištěno, že toto tvrzení není opodstatněné, a bylo tudíž odmítnuto.
4.3 Vývozní cena
(78)
Po poskytnutí konečných informací uvedl jeden vyvážející výrobce, že prodej některých typů keramických obkládaček do Unie během období šetření byl útvary Komise chybně zařazen a že dumpingové rozpětí společnosti by mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. V tomto ohledu bylo při inspekci v prostorách společnosti zjištěno, že společnost špatně zařadila některé keramické obkládačky, a společnost o tom byla informována. Tyto obkládačky byly následně správně zařazeny pro účely provedení přesného výpočtu dumpingu. Za těchto okolností se tvrzení společnosti odmítá.
(79)
Po poskytnutí konečných informací tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že některé vývozní prodejní transakce do Unie během období šetření nebyly při výpočtu dumpingového rozpětí společnosti zohledněny. V tomto ohledu bylo zjištěno, že tyto transakce nebyly zohledněny, jelikož na faktuře bylo uvedeno pozdější datum než konec období šetření. Za těchto okolností bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(80)
Jelikož s ohledem na vývozní ceny nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 59. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Srovnání
(81)
Byly předloženy připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou.
(82)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu jeho hodnoty CIF měla být zohledněna skutečnost, že se vývoz uskutečňoval prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení. Bylo shledáno, že toto tvrzení je oprávněné, a následně byly hodnoty CIF pro tohoto vývozce přepočítány. Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že tento přepočet vývozních cen neměl být proveden, jelikož informace poskytnuté obchodníky, kteří nejsou ve spojení, nebyly spolehlivé vzhledem k tomu, že informace předložilo údajně pouze několik obchodníků, jejichž prostřednictvím prodával vyvážející výrobce. V tomto ohledu bylo zjištěno, že všichni obchodníci, kteří nejsou ve spojení, jejichž prostřednictvím prodával vyvážející výrobce, předložili informace o cenách. Za těchto okolností se tvrzení odmítá.
(83)
Další vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu jeho hodnoty CIF nebyly náležitě zohledněny náklady na pojištění. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je oprávněné, a hodnoty CIF u tohoto vývozce byly odpovídajícím způsobem opraveny.
(84)
Jedna skupina vyvážejících společností tvrdila, že náklady na pojištění zahrnuté v jejích hodnotách CIF byly vypočítány chybně. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je oprávněné, a hodnoty CIF byly proto přepočítány. Mimoto bylo zjištěno, že u jedné společnosti ve skupině nebyly při určování hodnoty ze závodu zohledněny náklady na manipulaci. Toto bylo rovněž napraveno.
(85)
Dva dovozci uvedli, že výpočet vývozních cen měl zohledňovat vývoj směnného kurzu USD v období šetření. Připomíná se však, že podle běžné praxe Komise se při přepočtu měny v průběhu období šetření použily měsíční směnné kurzy, takže vývoj směnného kurzu během období šetření byl zohledněn.
(86)
Po poskytnutí konečných informací uvedl jeden vyvážející výrobce, že jelikož byla běžná hodnota založena na údajích od jediného výrobce ve srovnatelné zemi, a následně nemohly být z důvodů zachování důvěrnosti zveřejněny přesné údaje, je nezbytné zajistit, aby byly ve vhodných případech provedeny úpravy k zajištění srovnatelnosti výrobku pro účely výpočtů dumpingu. V tomto ohledu byly, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě potřeby provedeny úpravy, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou.
(87)
Po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vývozci, že spolupracující výrobce v USA zásobuje výlučně sektor s drahými keramickými obkládačkami, zatímco čínští vyvážející výrobci zásobují sektor s nízkými cenami. V rámci zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou tito dovozci tvrdili, že jim nebyly poskytnuty údaje o nezbytných úpravách podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že úpravy, které byly provedeny za účelem zajištění spravedlivého srovnání, jsou vysvětleny v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Dumpingová rozpětí u spolupracujících vývozců zařazených do vzorku
(88)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením u spolupracujících výrobců zařazených do vzorku s přihlédnutím ke všem výše uvedeným připomínkám činí:
Název společnosti/skupiny
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Skupina Xinruncheng
29,3 %
Skupina Wonderful
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6 Dumpingová rozpětí u všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(89)
V důsledku změn ve výpočtu dumpingových rozpětí (jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění) činí vážený průměr dumpingových rozpětí výrobců zařazených do vzorku, který je založen na dumpingových rozpětích u čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, 30,6 %. V této souvislosti se podotýká, že pro společnost Heyuan Becarry Co. Ltd, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí vypočteno způsobem popsaným v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 6 první větou základního nařízení bylo toto dumpingové rozpětí použito k výpočtu váženého průměru dumpingových rozpětí stran zařazených do vzorku uplatněného na spolupracující vývozce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Mimoto vzhledem ke skutečnosti, že společnosti Heyuan Becarry Co. Ltd nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a že bylo zjištěno, že její rozhodnutí o vývozním prodeji podléhají výrazným státním zásahům, mělo by být clo uložené na dovozy společnosti Heyuan Becarry Co. Ltd stejné jako clo použitelné na dovozy spolupracujících vývozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(90)
Pokud jde o způsob výpočtu dumpingového rozpětí pro společnost Heyuan Becarry Co. Ltd, která byla, jak bylo zmíněno, spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku, jemuž však nebylo přiznáno individuální zacházení, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odkaz ve zmíněném bodě odůvodnění na 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení by se měl vztahovat na 62. bod odůvodnění.
4.7 Dumpingové rozpětí u společnosti žádající o individuální zjišťování
(91)
U společnosti uvedené v 51. až 54. bodě odůvodnění, u níž bylo provedeno individuální zjišťování, se použije s ohledem na použití článku 18 základního nařízení celostátní dumpingové rozpětí.
4.8 Dumpingová rozpětí u všech ostatních nespolupracujících vyvážejících výrobců
(92)
Jelikož ohledně výpočtu dumpingového rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 66. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(93)
S přihlédnutím k připomínkám, které byly uvedeny v 81. až 85. bodě odůvodnění, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 69,7 %.
4.9 Podání týkající se seznamu spolupracujících vývozců
(94)
Byla obdržena řada tvrzení, že se v případě 13 vyvážejících výrobců využívajících vážené prozatímní clo podle prozatímního nařízení, uvedených v jeho příloze, jedná pouze o obchodníky, a nikoli výrobce, a proto by v této příloze neměli být uvedeni.
(95)
Po dalším zkoumání bylo zjištěno, že tato tvrzení jsou pravdivá v případě pěti společností. Tyto společnosti byly informovány o záměru vyškrtnout je z příslušné přílohy a bylo jim umožněno se k tomu vyjádřit. Tři z těchto společností nepodaly žádné další připomínky, zatímco dvě společnosti předložily v této záležitosti další tvrzení. Tato další tvrzení neobsahovala dostatečné důkazy, které by prokazovaly, že tyto společnosti jsou ve skutečnosti vyvážejícími výrobci dotčeného výrobku, a byla proto odmítnuta. Těchto pět společností bylo vyškrtnuto ze seznamu společností využívajících vážené průměrné konečné clo.
4.10 Události, které nastaly po období šetření
(96)
Po zveřejnění prozatímních zjištění se kvůli změnám ve vlastnické struktuře údajně přerušil vztah dvou spolupracujících vyvážejících výrobců v rámci skupiny. Jedna z těchto společností proto požádala o individuální clo nezávislé na clu druhé společnosti.
(97)
Podle poskytnutých informací se zdá, že se po období šetření vztahy těchto dvou společností přerušily. Dopad tohoto údajného rozdělení ve struktuře skupiny a rovněž žádost jedné ze společností o individuální celní sazbu bude nutno podrobně přezkoumat. Pokud by jedna či obě tyto společnosti požádaly o přezkum své situace po tomto údajném rozdělení, lze to provést v příhodném čase v souladu se základním nařízením. Za této situace je žádost společnosti o stanovení individuálního cla v tomto šetření odmítnuta.
(98)
Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že pro jednoho z vyvážejících výrobců ve spojení uvedených v 97. bodu odůvodnění by mělo platit individuální clo, které by bylo vypočtené pro něj, jelikož existovaly důkazy o tom, že jeho dumping byl na vyšší úrovni než u druhého vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu by mělo být poznamenáno, že pro vyvážející výrobce, kteří byli během období šetření ve spojení, by nevypočtení jednoho váženého průměru dumpingových rozpětí a cla pro tyto společnosti ponechalo prostor pro obcházení cel ze strany vyvážejícího výrobce, na něhož se vztahuje vyšší clo. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že oba vyvážející výrobci dotčení tímto šetřením byli během období šetření ve spojení, neexistují důvody pro stanovení individuálních cel pro každého z nich. Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, pokud by jedna či obě tyto společnosti požádaly o přezkum své situace po tomto údajném rozdělení, lze to provést v souladu se základním nařízením. Za těchto okolností se tvrzení žadatele odmítá.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(99)
Jelikož ohledně výroby v Unii a výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky ani nová zjištění, potvrzují se závěry v 68. až 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.1 Spotřeba Unie
(100)
Jelikož ohledně spotřeby Unie nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry v 71. a 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z Číny
(101)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila analýzu dovozu a tvrdila, že v podnětu i v prozatímním nařízení chyběly údaje o objemu dovozu a že míra v m2 je jednotkou plochy, a nikoli objemu.
(102)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že vývoj ceny a objemu dovozu z Číny jednoduše ukazuje běžné výkyvy v obchodu, a nemůže být proto náznakem chování čínských vývozců, pokud jde o dumping.
(103)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana zpochybnila spolehlivost statistických údajů Eurostatu a uvedla, že skutečné čínské dovozní ceny jsou vyšší, a jsou tudíž srovnatelné s dovozními cenami z ostatních třetích zemí. Dále tvrdila, že tato skutečnost by měla dopad na zjištěná dumpingová rozpětí.
(104)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že se její analýza statistik Eurostatu s ohledem na podíl na trhu a dovozní cenu mírně lišila od analýz uvedených v prozatímním nařízení a že by tato zjištění měla být odpovídajícím způsobem pozměněna.
(105)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že útvary Komise nezohlednily zvýšení cen čínského dovozu po období šetření, v roce 2010.
(106)
Pokud jde o tvrzení týkající se použité měrné jednotky k určení objemu dovozu, výraz „objem“ v čl. 3 odst. 2 základního nařízení se vztahuje na „množství“, nikoli na „krychlový objem“. Pro každý výrobek je nutno použít nejreprezentativnější měrnou jednotku. Pokud jde o dotčený výrobek, hospodářské subjekty na světovém trhu používají důsledně metry čtvereční (m2). Tato jednotka byla proto považována za nejvhodnější pro účely tohoto šetření a tvrzení v tomto ohledu bylo odmítnuto.
(107)
Co se týká vývoje ceny a objemu dovozu z Číny, je pravdou, že rozdíly jsou omezené, vezmou-li se v úvahu absolutní hodnoty. Čínský dovoz se v posuzovaném období snížil o 3 %. Závěr ohledně objemu čínského dovozu je však nutno posoudit v kontextu celkového poklesu spotřeby na trhu Unie. Skutečnost, že čínský dovoz v tomto období klesl pouze o 3 %, zatímco se celková spotřeba snížila o 29 %, měla jednoznačně dopad na jeho přítomnost na trhu Unie. Udržení stálého dovozu tudíž čínskému dovozu umožnilo získat podíl na trhu v době, kdy ostatní hospodářské subjekty ztrácely.
(108)
Pokud jde o vývoj čínských cen, průměrné dovozní ceny uvedené v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení vycházely ze statistických údajů Eurostatu. Byly vzneseny dotazy týkající se přesnosti průměrných dovozních cen do některých členských států, avšak nebyly potvrzeny žádné změny úředních statistik. V každém případě se připomíná, že údaje Eurostatu byly použity pouze ke stanovení obecných trendů a že i kdyby čínské dovozní ceny měly být upraveny směrem nahoru, celkový obraz o újmě by zůstal nezměněn, tj. s vysokými rozpětími pro cenové podbízení a prodej pod cenou. V těchto souvislostech je třeba poznamenat, že pro výpočet rozpětí újmy a dumpingových rozpětí nebyly údaje Eurostatu použity. K určení úrovně rozpětí byly použity pouze ověřené údaje od navštívených společností. I kdyby tedy byly zjištěny nesrovnalosti ve statistických údajích, nemělo by to žádný dopad na úroveň rozpětí, která byla zveřejněna.
(109)
Pokud jde o tvrzení, že útvary Komise nezohlednily údaje Eurostatu z roku 2010, nelze toto tvrzení uznat, jelikož hodnota za období šetření zahrnovala první čtvrtletí roku 2010. V souvislosti s druhým až čtvrtým čtvrtletím roku 2010 je třeba poznamenat, že tyto údaje se týkají období po období šetření, k němuž by se nemělo přihlížet. Kromě toho, i kdyby tyto údaje zohledněny byly, z dovozních statistik vyplývá, že se zvýšily také dovozní ceny ze třetích zemí, což poukazuje na to, že se jednalo o obecný trend a nikoli o jev týkající se pouze čínského dovozu.
3. Cenové podbízení
(110)
Připomíná se, že v prozatímní fázi bylo (jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) cenové podbízení stanoveno jako vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnané podle typu výrobku s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Číny prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla, náklady po dovozu a obchodní úroveň.
(111)
Jedna strana tvrdila, že výpočty vývozní ceny, které byly stranám poskytnuty, neodpovídají vysvětlení podanému v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po ověření se potvrzuje, že se v daném bodě odůvodnění jednalo o chybu v textu. V prozatímní fázi byla úprava o obchodní úroveň provedena u prodejních cen ze závodu účtovaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a ve výpočtu průměrné vývozní ceny nebyla provedena úprava o náklady po dovozu. V konečné fázi byly ceny CIF vyvážejících výrobců z dotčené země na hranice Unie upraveny o stávající cla a náklady po dovozu (náklady vzniklé v přístavu Unie s ohledem na dovoz, dopravu a uskladnění před dalším prodejem dovozci), a to na základě informací, které poskytli spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení.
(112)
Jiná strana tvrdila, že by po úpravě směrem dolů k zohlednění nákladů na distribuci/marketing měly být ceny podobné cenám čínského vývozu. Prozatímní výpočet však již zahrnoval tyto úpravy. Toto tvrzení bylo tudíž neopodstatněné, a bylo proto odmítnuto.
(113)
Šetření zjistilo úrovně cenového podbízení v rozmezí od 43,2 % do 55,7 %, což se mírně liší od úrovní zjištěných v prozatímní fázi (viz 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Důvodem změny je výpočet nové hodnoty CIF pro vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 83. až 85. bodě odůvodnění, a výpočet individuální vývozní ceny CIF pro vyvážejícího výrobce, skupinu Kito, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění.
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny
(114)
Jelikož ohledně dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Makroekonomické ukazatele
5.1.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(115)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a vytížení kapacity nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Jelikož ohledně objemu prodeje a podílu na trhu nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 86. a 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.3 Zaměstnanost a produktivita
(117)
Jelikož ohledně zaměstnanosti a produktivity nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 88. a 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.4 Rozsah dumpingového rozpětí
(118)
Dumpingová rozpětí jsou upřesněna v 88. až 93 bodě odůvodnění. Potvrzuje se, že veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu se proto potvrzuje, že dopad skutečného dumpingového rozpětí nelze považovat za zanedbatelný.
5.2 Mikroekonomické ukazatele
5.2.1 Zásoby
(119)
Jedna strana zpochybnila správnost údajů uvedených v 93. až 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že hodnota zásob jako procento výroby byla během celého posuzovaného období podstatně nižší, než jak bylo uvedeno v tabulce 10 téhož nařízení. Tyto výpočty byly přezkoumány a bylo zjištěno, že chybně vypočteny byly pouze procentní údaje pro rok 2009 a období šetření a že v těchto obdobích bylo procento zásob ve skutečnosti mírně vyšší, než bylo uvedeno dříve. Správná verze tohoto výpočtu je uvedena v tabulce 1 tohoto nařízení.
(120)
Tatáž strana uvedla, že pokud by bylo výrobní odvětví Unie přinuceno zvýšit úroveň zásob až na šest měsíců výroby, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představovalo by procento zásob 50 % celkové výroby místo 59 %, jak je uvedeno v tabulce 10 prozatímního nařízení.
(121)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že analýzy uvedené v 93. a 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se doplňovaly, nebyly však totožné. První analýza ukazovala procento zásob společností zařazených do vzorku (vyjádřených v metrech čtverečních) v porovnání s výrobou společností zařazených do vzorku (rovněž vyjádřenou v metrech čtverečních) (v období šetření 61 %). Druhá analýza, která se rovněž týkala společností zařazených do vzorku, ukazovala počet měsíců výroby uložené na skladě ve vztahu k dvanácti měsícům v roce (v období šetření 50 %).
(122)
Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2007 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 61 % celkové roční výroby). V tabulce 1 je uveden objem zásob rovněž ve formě počtu měsíců z celkové roční výroby.
(123)
Tabulka 1
Zásoby
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby jako procento výroby
43 %
49 %
56 %
61 %
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Počet měsíců výroby na skladě v porovnání s celkovou roční výrobou
5,2
5,9
6,7
7,4
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Procento měsíců výroby na skladě (základ 12 měsíců)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
5.2.2 Prodejní ceny
(125)
Jedna zúčastněná strana (jak již bylo zmíněno v 20. bodě odůvodnění) zpochybnila zjištění uvedená v 96. až 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o prodejní ceny výrobního odvětví Unie, a tvrdila, že Komise do určení jednotkové ceny v Unii nezahrnula výrobce v Polsku a České republice a že se tyto údaje neshodují se skutečnými veřejně dostupnými údaji.
(126)
Pokud jde o toto tvrzení, byla provedena simulace s použitím prodejních cen zaznamenaných v Polsku, na něž připadá přibližně 10 % celkové výroby v Unii. Pro Českou republiku, jejíž výroba představuje méně než 3 % celkové výroby v Unii, nebyla simulace provedena. Tato simulace prokázala, že i při zohlednění polských cen se konečná zjištění významně nezmění. V souladu se svou metodikou vypočítala Komise prodejní ceny výrobního odvětví Unie po provedení příslušných úprav s cílem získat ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli, aby byla zajištěna srovnatelnost s čínskými prodejními cenami.
(127)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že argumentace v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení objasňující, že výrobní odvětví Unie bylo nuceno prodávat menší množství a širší sortiment, nebyla správná, jelikož výrobní odvětví Unie by v tomto případě údajně přišlo o mnohem větší podíl na trhu než jen o 2 %.
(128)
Je třeba poznamenat, že zaměření se na prodej menších sérií neznamená nutně úbytek většího podílu na trhu. Za prvé, výrobní odvětví Unie nebylo zcela vytěsněno z trhu pro větší, homogenní série výrobku, a to i přesto, že tlak levného čínského dovozu je v tomto odvětví obzvláště silný. Za druhé, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat přítomnost na celém trhu stlačením prodejních cen a výrobou dražší sortimentní skladby, což vedlo k poklesu ziskovosti, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nepřišlo o větší podíl na trhu, proto vysvětluje rozhodnutí zachovat přítomnost na trhu navzdory cenovému tlaku ze strany Číny.
5.2.3 Ziskovost, peněžní tok, návratnosti investic a mzdy
(129)
Jedna strana tvrdila, že mezi velkými a malými společnostmi existují velké rozdíly v ziskovosti. Uvádělo se proto, že se průměrný zisk musí považovat za nereprezentativní, jelikož vzorek obsahoval údaje pouze jedné velké společnosti.
(130)
Jiná strana uvedla, že finanční situace velkých výrobců v Unii je dobrá. Tatáž strana tvrdila, že jelikož neexistují žádné ztráty, a to ani v případě, že se k průměrnému ziskovému rozpětí výrobního odvětví Unie připočítají malé společnosti, jak je uvedeno v 101. bodě odůvodnění a tabulce 12 prozatímního nařízení, nelze prokázat celkovou újmu.
(131)
Je nutno uvést, že aby byla zajištěna konzistentnost zjištění s reprezentativností vzorku, byly všechny ukazatele újmy (včetně zisku) zváženy na základě podílu každého segmentu na celkové výrobě Unie. Na druhou stranu se potvrzuje reprezentativnost velké společnosti, pokud jde o segment větších podniků. Celkové ukazatele odvozené z analýzy společností zařazených do vzorku jsou proto reprezentativní s ohledem na situaci celého výrobního odvětví Unie, a výše uvedené tvrzení bylo nutno odmítnout.
(132)
S ohledem na tvrzení, že velkým podnikům nebyla způsobena žádná újma, je třeba uvést, že podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení je nutno analýzu provést ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli určitým skupinám nebo typům společností. Jak již bylo zmíněno ve 130. bodě odůvodnění, skutečnost, že v období šetření nebyly zaznamenány žádné ztráty, sama o sobě neznamená, že nedošlo k újmě.
5.2.4 Výrobní náklady
(133)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila závěr, že v důsledku navýšení zásob a změny sortimentní skladby se výrobní náklady výrobního odvětví Unie zvýšily o 14 %. Podle této strany není tento závěr pravdivý, jelikož výše zásob ani sortimentní skladba nejsou součástí výrobních nákladů.
(134)
Toto tvrzení je nutno odmítnout, jelikož vysoké úrovně zásob představují značné finanční náklady, které jsou zahrnuty v analýze výrobních nákladů. Opakovaná změna sortimentní skladby znamená na druhou stranu dodatečné výrobní náklady, jelikož výrobce musí často výrobní proces revidovat: tato operace může být nákladná, jelikož znamená prostoje a neoptimální využití strojního zařízení.
6. Závěr o újmě
(135)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila závěr uvedený v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že negativní dopad na výrobní odvětví Unie mělo snížení spotřeby. Podle této strany nemůže existovat újma v důsledku snížení spotřeby, jelikož celkový podíl na trhu zůstal stejný.
(136)
Pokud jde o připomínku týkající se stálého podílu výrobního odvětví Unie na trhu navzdory klesající spotřebě, je nutno zmínit, že podíl na trhu není jediným důležitým ukazatelem újmy. Výrobcům v Unii se podařilo zachovat jejich podíl na trhu Unie pouze na úkor ziskovosti, která se v posuzovaném období snížila. Nelze proto vyvodit závěr, že stálý podíl výrobců v Unii na trhu vylučuje existenci újmy.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují závěry ohledně újmy uvedené v 107. až 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(138)
Komise obdržela připomínky k prozatímním zjištěním týkajícím se příčinných souvislostí. Tyto připomínky byly zopakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení v 128. až 132. bodě odůvodnění týkajícím se újmy, kterou si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie. Nebyly předloženy žádné další důkazy, které by změnily prozatímní závěry. Potvrzují se proto závěry uvedené v 135. a 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1. Dopad dovozu z Číny
(139)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo v prozatímní fázi ověřeno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(140)
Některé strany tvrdily, že snížení výroby a prodeje výrobního odvětví Unie bylo důsledkem snižující se spotřeby. Uvádělo se rovněž, že dopad čínského dovozu musel být omezený, jelikož podíl Číny na trhu se zvýšil pouze o 1,6 %, přičemž s podílem výrobního odvětví Unie na trhu mohlo souviset nejvýše 1 %.
(141)
V této souvislosti se připomíná, že při šetření byla zjištěna časová shoda mezi vyšším podílem čínského dovozu na trhu a poklesem zisku výrobního odvětví Unie a navýšením jeho zásob. Na výrobní odvětví Unie mimoto nevyvíjel tlak pouze vyšší podíl na trhu, nýbrž ještě více cenové chování čínských vyvážejících výrobců a vysoké úrovně jejich cenového podbízení.
(142)
Jak bylo připomenuto v 113. bodě odůvodnění, šetřením byly zjištěny značné úrovně cenového podbízení. Šetření rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie a dovozci prodávali své výrobky velkou měrou stejným odběratelům, což znamená, že výrobní odvětví Unie s dumpingovým dovozem přímo soutěžilo o objednávky.
(143)
To celkově prokazuje, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie a zhoršení většiny ukazatelů újmy nezpůsobil jen objem dovozu, nýbrž i cenový tlak.
2. Neexistence hospodářské soutěže mezi obkládačkami vyráběnými v Unii a dumpingovými obkládačkami dováženými z Číny
(144)
Řada zúčastněných stran uvedla, že dovoz keramických obkládaček z Číny nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož tyto výrobky nejsou srovnatelné. V této souvislosti se uvádělo, že keramické obkládačky z Číny jsou určeny pro trh s homogenními výrobky, zatímco výrobní odvětví Unie vyrábí obkládačky na objednávku, v menších sériích. Rovněž se uvádělo, že čínští výrobci a výrobní odvětví Unie spolu vzájemně nesoutěží kvůli skutečnosti, že čínští výrobci působí v segmentu levných až středně drahých výrobků, zatímco výrobní odvětví Unie působí v segmentu středně drahých až drahých výrobků. Jako důkaz v tomto ohledu byl předložen malý úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(145)
Ačkoliv na podporu výše uvedených tvrzení nebyly předloženy žádné podstatné důkazy, bylo nicméně pečlivě posouzeno, zda čínský dovoz skutečně soutěžil s obkládačkami vyráběnými v Unii.
(146)
V této souvislosti je nutno zmínit, že Komise provedla velmi podrobná srovnání, která rozlišovala mezi stovkami různých typů obkládaček. V tomto případě šetření prokázalo značnou úroveň shody mezi typy vyráběnými výrobním odvětvím Unie a vývozci. To jednoznačně prokazuje, že výrobní odvětví Unie a čínský dovoz vzájemně soutěží, pokud jde o jednotlivé typy výrobku. Připomíná se rovněž, že při šetření bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie a vyvážející výrobci spolu přímo soutěží, jelikož mají stejnou zákaznickou základnu.
(147)
Pokud jde o tvrzení, že keramické obkládačky z Číny jsou určeny pro trh homogenních výrobků, zatímco výrobní odvětví Unie vyrábí na objednávku, v menších sériích, připomíná se (viz 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení), že to byl právě tlak ze strany čínského dovozu, který výrobní odvětví Unie přinutil přejít na menší série a širší škálu výrobků z hlediska barev a rozměrů. Výrobní odvětví Unie je dosud zastoupeno ve všech segmentech trhu a na rozdíl od výše uvedeného tvrzení je nutno strukturu prokazující, že se výrobní odvětví Unie muselo zaměřit na zvláštní typy výrobku, považovat za náznak existence přímé hospodářské soutěže.
(148)
Na základě výše uvedených skutečností nelze uznat tvrzení, že čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož spolu vzájemně nesoutěžily.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu z ostatních třetích zemí
(149)
Některé strany trvaly na tom, že dopad tureckého dovozu je nutno považovat za významný. Pokud jde o ceny, jedna strana zpochybnila závěr, že zvýšení tureckých cen o 19 % bylo významné.
(150)
Toto tvrzení bylo projednáno v 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a nebyly zjištěny žádné nové důkazy, které by zneplatnily závěr vyvozený v prozatímní fázi. V těchto souvislostech se potvrzuje, že zvýšení tureckých cen o 19 % musí být pokládáno za významné. Mimoto se připomíná, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, že neexistují žádné důkazy o dumpingovém dovozu z této země, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, a tudíž nelze toto tvrzení uznat.
3.2 Dopad poklesu spotřeby
(151)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles spotřeby postihl především Španělsko a Itálii, v nichž byla újma údajně největší. Hlavním místem určení čínského vývozu byly naopak severské členské státy, které nevykazovaly pokles spotřeby a v nichž byli výrobci v Unii údajně poškozeni méně. Tatáž strana rovněž tvrdila, že se španělské odvětví keramických obkládaček v roce 2010 zotavilo, což prokazuje, že mezi čínským vývozem a údaji o výrobě a prodeji výrobního odvětví Unie neexistuje žádná souvislost.
(152)
Jedna strana uvedla, že navýšení zásob výrobního odvětví Unie by mělo být přičteno poklesu spotřeby v Unii a nikoli dumpingovému dovozu z Číny.
(153)
Tvrzení, že členské státy v severní Evropě nebyly poklesem spotřeby dotčeny a že dovoz z Číny byl nasměrován pouze do severní Evropy, nebylo podpořeno žádnými doloženými důkazy. Naopak, údaje od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku prokazují, že prodej je rozložen rovnoměrně na celou Unii. Na Španělsko a Itálii mimoto připadá společně 28 % tohoto prodeje, což je jen o něco málo méně než prodej do Německa (32 %). Na tomto základě byla tato tvrzení odmítnuta.
(154)
S ohledem na tvrzení, že navýšení zásob výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno poklesu spotřeby v Unii, připomíná Komise zdůvodnění uvedené v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že tlak čínského dovozu byl velmi silný zejména v sektoru prodeje velkých sérií, což mělo jasný dopad na zásoby výrobců v Unii. Růst míry zásob během posuzovaného období nelze vysvětlit pouze obtížemi s prodejem výrobků, nýbrž také tím, že bylo nutné mít k dispozici zásoby mimořádně velké škály výrobků. Závěr o účincích čínského dovozu působícího újmu na zásoby se tudíž potvrzuje.
3.3 Dopad hospodářské krize
(155)
Několik zúčastněných stran trvalo na tom, že skutečnou příčinou potíží výrobního odvětví Unie byla hospodářská krize. To bylo doloženo skutečností, že k hlavnímu zhoršení došlo mezi rokem 2008 a 2009, tj. v roce, který postihla krize, zatímco v následujícím období byla tendence méně výrazná. Uvádělo se rovněž, že posuzované období zahrnovalo vrchol a dno hospodářského cyklu, přičemž vrchol se vyznačuje hospodářským rozmachem stavebnictví a dno finanční krizí, a snížení vývozu kvůli zřizování nových výrobních závodů v zemích třetího světa.
(156)
Po poskytnutí konečných informací trvala jedna zúčastněná strana na tom, že ke zhoršení řady ukazatelů újmy došlo kvůli hospodářské krizi a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Účinkem recese bylo podle této strany zvýšení poptávky po velkých objemech levných výrobků. Následkem toho se výrobní odvětví Unie muselo více zaměřit na výrobu pro objednávky ve velkém, tedy na segment, v němž již působilo čínské výrobní odvětví, čímž došlo k navýšení úrovně zásob. Kromě toho recese údajně způsobila inflaci v Unii, která byla v porovnání s Čínou vyšší, což vedlo ke zvýšení výrobních nákladů výrobců v Unii, a výrobní odvětví Unie proto údajně muselo prodávat za ceny, jež byly nižší než výrobní náklady.
(157)
Jiná strana tvrdila, že zisk výrobního odvětví Unie se v posledním čtvrtletí období šetření významně zvýšil, což poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie se po hospodářské krizi zotavilo. Tato strana požadovala, aby byl zisk za období šetření udáván za čtvrtletí, což by pravděpodobně naznačilo, že ziskovost ke konci období šetření byla výrazně vyšší.
(158)
Skutečnost, že na výkonnost výrobního odvětví Unie měl dopad hospodářský útlum, byla uznána již v 120. bodě odůvodnění nařízení o uložení prozatímních opatření. V této souvislosti je třeba připomenout, že aby byla zjištěna příčinná souvislost, příslušná právní norma stanoví, že dumpingový dovoz musí výrobnímu odvětví Unie způsobovat podstatnou újmu. Dumpingový dovoz však nemusí být jedinou příčinou újmy.
(159)
Šetřením bylo mimoto prokázáno, že tendence rostoucího čínského vývozu mohla pokračovat navzdory hospodářské krizi. Čína byla skutečně jediným účastníkem na trhu, který byl schopen udržet si svůj podíl na trhu i ve složité hospodářské situaci.
(160)
Pokud jde o změnu ve struktuře poptávky v Unii, jak se uvádí v 156. bodě odůvodnění, nebyly na podporu tohoto tvrzení předloženy žádné důkazy. Připomíná se, že šetření naopak ukázalo, jak je vysvětleno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie muselo změnit sortimentní skladbu a nabízet větší výběr výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů a muselo navýšit své zásoby, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(161)
Pokud jde o dopad inflace na výrobní náklady, je možné pozorovat, že průměrná míra inflace v Unii nebyla vyšší než míra inflace v Číně během posuzovaného období, a že jí proto nemohou být vysvětlovány obtíže výrobců v Unii s prodejem za udržitelné ceny. S ohledem na úroveň cenového podbízení navíc nelze vyvodit závěr, že tlak na snižování čínských dovozních cen byl způsoben výrobním odvětvím Unie. Z těchto důvodů muselo být tvrzení této strany odmítnuto.
(162)
Pokud jde na druhou stranu o situaci výrobního odvětví Unie, připomíná se, že v prozatímním nařízení (126. bod odůvodnění) bylo prokázáno, že agresivní cenové chování čínských vývozců nepříznivě ovlivnilo ziskovost výrobního odvětví Unie v posuzovaném období již v době před světovým hospodářským útlumem. To prokazuje, že i kdyby nedošlo ke krizi, tlak ze strany levného dovozu z Číny byl sám o sobě dostatečný, aby mohl výrobnímu odvětví Unie způsobit podstatnou újmu.
(163)
Tato skutečnost (vezme-li se v úvahu společně s dumpingovými cenami) podporuje závěr, že hospodářský útlum nenarušuje příčinnou souvislost mezi čínským vývozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(164)
Požadavek, aby byl zisk za období šetření udáván za čtvrtletí, není pro současné šetření považován za relevantní, protože i kdyby se ukázalo, že byl zisk výraznější, musel by být porovnán s cílovým ziskem ve výši 3,9 %.
3.4 Dopad neprovedení restrukturalizace výrobního odvětví Unie
(165)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že újmu způsobenou výrobcům v Unii je nutno přičíst tomu, že neprovedli restrukturalizaci, jelikož zmenšení trhu ve výši 29 % bylo doprovázeno pouze 7% snížením kapacity a 16% snížením zaměstnanosti.
(166)
V tomto odvětví je zrušení výrobní kapacity složitým procesem, jelikož obnovení kapacity v případě zotavení trhu je pro výrobce mimořádně nákladné. Snížení zaměstnanosti, k němuž došlo v dotčeném období, bylo stejného řádu jako zmenšení trhu. Tendence v oblasti zaměstnanosti nemusí naprosto přesně odrážet tendenci výroby, jelikož ne všechna pracovní místa souvisí přímo s vlastní výrobou. Skutečnost, že zrušení kapacity a propouštění pracovníků ve výrobním odvětví neodpovídalo přesně zmenšení trhu, nenaznačuje, že nedošlo k restrukturalizaci. V rozporu s těmito tvrzeními a s přihlédnutím ke struktuře výrobního odvětví je proto 7% snížení kapacity a 16% snížení zaměstnanosti nutno pokládat za významné.
3.5 Dopad výkonnosti výrobního odvětví Unie na vývozních trzích
(167)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že snížení objemu vývozu výrobního odvětví Unie bylo zapříčiněno vysokými cenami, a nikoli dopadem čínského vývozu.
(168)
S ohledem na toto tvrzení se připomíná, že se po hospodářské krizi vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zlepšila. Tvrzení, že vývozní výkonnost měla značný nepříznivý dopad na výsledky výrobního odvětví Unie, není proto možno přijmout.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(169)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad ostatních činitelů kromě dumpingového dovozu z Číny byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Potvrzují se proto závěry o příčinných souvislostech uvedené v prozatímním nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(170)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie. Všechny záležitosti byly posouzeny a byly potvrzeny závěry uvedené v prozatímním nařízení.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(171)
Jelikož s ohledem na zájem výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 137. až 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců
(172)
Jedna strana uvedla, že uložení opatření ohrozí ekonomickou existenci dovozců, jelikož budou moci přenést pouze částečně vyšší náklady v důsledku cla na své odběratele.
(173)
Po poskytnutí konečných informací se dvě strany vyjádřily proti závěru, že dovozci mohou snadno přejít z čínských dodávek k jiným zdrojům dodávek, a jako důvod uvedli zejména to, že kvalita a ceny nejsou srovnatelné.
(174)
S ohledem na toto tvrzení se připomíná, že velká část dovozu není cly dotčena, jelikož nepochází z Číny. Vlastnosti výrobku, jenž se ve srovnatelné kvalitě vyrábí na celém světě, naznačují, že jsou tyto výrobky nahraditelné, a že je tudíž možné využívat celou řadu alternativních zdrojů dodávek, a to i navzdory učiněným tvrzením. I v případě dovozců, kteří se spoléhají na čínský dovoz, jenž je podle zjištění šetření dumpingový a prodává se za podstatně nižší ceny, než jsou ceny výrobků pocházejících z Unie, bylo při šetření zjištěno, že dovozci mohou u svých prodejních cen uplatnit přirážky přesahující 30 %. To spolu se zjištěnou skutečností, že dovozci dosáhli zisku ve výši přibližně 5 % a mohou přenést přinejmenším část možných vyšších nákladů na své odběratele, naznačuje, že jim jejich postavení umožňuje vypořádat se s dopadem opatření.
(175)
Jak je uvedeno v 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, uložení opatření nebude dovozcům v Unii bránit v tom, aby zvýšili podíly dovozu výrobků z jiných nedumpingových zdrojů, které jsou dostupné v Unii i v ostatních třetích zemích.
(176)
Jeden dovozce tvrdil, že pro určitý typ výrobku jsou prý v současné době čínské ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a že by tedy opatření neumožňovala tento konkrétní typ výrobku v budoucnu vyvážet.
(177)
Toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Podle dostupných informací navíc tento typ výrobku představoval pouze menší část trhu a významně by neovlivnil dodávky na trhu Unie. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Zájem uživatelů
(178)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dopad na uživatele bude značný. Zejména se uvádělo, že i minimální zvýšení cen o 32,3 % odběratelům zabrání v nákupu kvalitních výrobků. Rovněž se uvádělo, že ačkoliv může být pravdou, že dopad na velké diverzifikované obchody pro kutily může být omezený, malé specializované obchody budou značně dotčeny.
(179)
Pokud jde o dopad na konečné uživatele, Komise potvrzuje prozatímní závěr uvedený v 152. a 153. bodě odůvodnění nařízení Komise o prozatímním clu, tj. že dopad na ceny bude omezený.
(180)
Stavebnictví, jeden z největších odběratelů výrobců keramických obkládaček, se rozhodlo při šetření nespolupracovat. Po uložení prozatímních opatření byla Evropská federace stavebního průmyslu (European Construction Industry Federation (FIEC)) znovu vyzvána, aby poskytla statistické údaje, které prokazují, do jaké míry (pokud vůbec) bude toto odvětví nepříznivě ovlivněno uložením opatření. Federace FIEC potvrdila, že ačkoliv nejsou údaje přímo dostupné, nákladový dopad opatření na celkovou činnost jejích členů je velmi malý. Federace rovněž objasnila, že nízký zájem ze strany jejích členů je nutno pokládat za podporu návrhu Komise.
(181)
Pokud jde o malé specializované obchody, Komisi se nepodařilo získat žádné přesvědčivé údaje, které by potvrzovaly velikost a rozsah dopadu antidumpingového opatření. Stejně jako u dopadu na dovozce je nutno mít na paměti, že se keramické obkládačky vyrábějí v Unii a v mnoha třetích zemích neuplatňujících dumping; lze proto vyloučit vážné riziko nedostatečných dodávek pro maloobchody.
4. Zájem konečných spotřebitelů
(182)
Usilovalo se o získání podrobnějšího posouzení dopadů ze strany spotřebitelů. Šetření prokázalo, že dopad bude pravděpodobně omezený.
(183)
Absolutní hodnota opatření je za prvé vypočítána z dovozní ceny, a tudíž na základě, který je mnohem nižší než konečná maloobchodní cena dotčeného výrobku. Tato hodnota může být na různých stupních (dovozci, velkoobchodníci a maloobchodníci) dříve, než se výrobek dostane ke konečnému spotřebiteli, snížena. A i kdyby dovozci a prodejci přesunuli celou výši cla na odběratele, připomíná se, že na trhu existuje velká nabídka výrobků, na něž se opatření nevztahují a které vyrábějí výrobci v Unii i výrobci ze třetích zemí.
(184)
Komise vypočítala dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům, a to stanovením výše cla, jež má být zaplaceno podle skutečného dovozu z Číny, a přidělením této částky přímo spotřebitelům za předpokladu, že dovozci, velkoobchodníci a maloobchodníci přenesou veškeré dodatečné náklady na konečné spotřebitele. Takto vypočítaný dopad na náklady je podstatně nižší než 0,5 EUR/m2. Připomíná se, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že v Unii činí průměrná roční spotřeba u spotřebitelů přibližně 2,2 m2 na osobu. Vzhledem k nízkému dopadu cla na metr čtvereční bude zvýšení nákladů pravděpodobně omezené, a to i v případě, že spotřebitel nakoupí značné množství dotčeného výrobku za účelem stavby nebo renovace.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(185)
Lze očekávat, že uložení opatření pomůže výrobnímu odvětví Unie s následnými příznivými dopady na podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie a snížením hrozby uzavírání podniků a snižování počtu pracovníků.
(186)
Mimoto lze předpokládat, že uložení opatření bude mít omezený dopad na uživatele/dovozce, kteří budou moci pořizovat dodávky u široké škály dodavatelů na trhu Unie a v ostatních třetích zemích.
(187)
Na základě výše uvedených skutečností nelze dospět k závěru, že uložení opatření není v zájmu Unie.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
1.1 Zveřejnění
(188)
Dvě zúčastněné strany uvedly, že Komise měla v prozatímním ånařízení zveřejnit rozpětí cenového podbízení, a jedna z nich tvrdila, že nezveřejnění tohoto údaje znamená, že zúčastněné strany nemohly posoudit, zda bylo náležitě uplatněno pravidlo nižšího cla.
(189)
V reakci na výše uvedené skutečnosti jsou zveřejněna prozatímní rozpětí:
Společnost
Rozpětí újmy
Skupina Wonderful
52,6 %
Skupina Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
66,0 %
Zbytkové rozpětí
95,8 %
1.2 Rozpětí újmy
(190)
Jedna strana tvrdila, že pro zjištění újmy použila Komise nejednotný přístup a měla své závěry založit na vážených průměrných údajích pro celé výrobní odvětví.
(191)
V souvislosti s tímto tvrzením se poznamenává, že zjištění týkající se úrovně pro odstranění újmy vycházejí z ověřených údajů od konkrétních společností, jež byly považovány za nejspolehlivější základ k tomu, aby byly zohledněny všechny příslušné skutečnosti pro účely srovnání. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(192)
Vzhledem k výše dosaženým závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz z Číny.
(193)
Pro účely stanovení úrovně těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(194)
Považovalo se proto se vhodné vypočítat rozpětí cenového podbízení na základě cen zjištěných z údajů, které poskytli výrobci v Unii a čínští vývozci.
(195)
Při výpočtu výše antidumpingového cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by clo mělo být vypočítáno tak, aby výrobnímu odvětví Unie umožnilo pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku. Usuzovalo se, že tímto přiměřeným ziskem před zdaněním je zisk, jehož by výrobní odvětví tohoto typu dosáhlo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Tento zisk byl stanoven s přihlédnutím k ziskovosti ve výši 3,9 %, jíž výrobní odvětví Unie dosáhlo v roce 2007, jak je uvedeno v tabulce 12 prozatímního nařízení.
(196)
Zjištěná rozpětí újmy jsou tato:
Společnost
Rozpětí újmy
Skupina Wonderful
58,5 %
Skupina Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
65,0 %
Zbytkové rozpětí
82,3 %
(197)
Podotýká se, že rozpětí újmy u „všech ostatních spolupracujících výrobců“ bylo stanoveno bez použití údajů skupiny Kito, jelikož skupina Kito nebyla součástí vzorku, a aby bylo zajištěno, že je v souladu se způsobem výpočtu dumpingového rozpětí pro „všechny ostatní spolupracující výrobce“. (Viz čl. 9 odst. 6 první věta základního nařízení.) Pro skupinu Kito se s ohledem na použití článku 18 základního nařízení použije zbytkové rozpětí újmy, jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění.
(198)
Podotýká se rovněž, že rozpětí cenového podbízení jsou vyšší než zjištěná dumpingová rozpětí uvedená v 88. až 93. bodě odůvodnění, a proto by jako základ pro stanovení výše cel mělo v souladu s pravidlem nižšího cla sloužit dumpingové rozpětí.
(199)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
2. Celní prohlášení
(200)
Statistické údaje týkající se dotčeného výrobku se často vyjadřují v metrech čtverečních. Nicméně pro dotčený výrobek není v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (6) žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nezbytné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se má kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět pro dovoz i počet metrů čtverečních dotčeného výrobku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(201)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností.
(202)
Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
4. Forma opatření
(203)
Jedna zúčastněná strana navrhla, aby opatření měla formu minimální dovozní ceny namísto valorických cel. Minimální dovozní cena však není pro dotčený výrobek vhodná, jelikož výrobek existuje ve velkém množství typů výrobků, jejichž ceny vykazují významné rozdíly, což představuje velmi vysoké riziko vzájemné kompenzace. Kromě toho se očekává, že typy výrobku se budou dále vyvíjet, pokud jde o design a konečnou úpravu, a minimální dovozní cena by pak už nebyla vhodným základem pro výši cla. Proto se žádost o uložení opatření ve formě minimální dovozní ceny zamítá.
(204)
Jiná strana požadovala, aby měla opatření formu dovozních kvót. Avšak dovozní kvóty nejsou ani v souladu se základním nařízením, ani s mezinárodně dohodnutými pravidly. Proto musela být žádost zamítnuta,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,5 %
B010
Společnosti uvedené v příloze I
30,6 %
Všechny ostatní společnosti
69,7 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 258/2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, pocházejících z Čínské lidové republiky budou vybrány s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že v období šetření (tj. od 1. dubna 2009 do 31. března 2010) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, o tom, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a o tom, že po skončení období šetření vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby bylo pro tohoto výrobce stanoveno clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku, tj. 30,6 %.
Článek 4
Při předložení prohlášení o propuštění do volného oběhu v souvislosti s výrobky uvedenými v článku 1 se do příslušného pole takového prohlášení zapíše počet metrů čtverečních dovezených výrobků.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. září 2011.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 917/2011
z dne 12. septembra 2011
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začasni ukrepi
(1)
Komisija je z Uredbo (EU) št. 258/2011 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („Kitajska“).
(2)
31. maja 2011 je bil objavljen popravek (3), da bi se popravile nekatere tiskarske napake, zlasti imena nekaterih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so bila v Prilogi I k začasni uredbi napačno črkovana.
(3)
Po preverjanju nekaterih trditev, prejetih po objavi popravka, ki so se izkazale za upravičene, je bilo ugotovljeno, da so bila napačno črkovana tudi nekatera druga imena. Pravilna imena vseh družb, za katere velja tehtana povprečna dajatev, so navedena v Prilogi I k tej uredbi.
(4)
Opozoriti je treba, da se je postopek začel na podlagi pritožbe, ki jo je Evropska zveza proizvajalcev keramičnih ploščic (CET) („pritožnik“) vložila v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 30 % celotne proizvodnje keramičnih ploščic Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 24 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Komisija je v zvezi z gibanji, pomembnimi za oceno škode, analizirala podatke, ki so zajemali obdobje od 1. januarja 2007 do konca OP („obravnavano obdobje“).
2. Nadaljnji postopek
(5)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje, zaslišanja s pooblaščencem za zaslišanje pa so bila organizirana na zahtevo dveh zainteresiranih strani.
(6)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve.
(7)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti uvedbo dokončne protidampinške dajatve na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Kitajske in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so strani lahko predložile svoja stališča po tem razkritju.
(8)
Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile preučene in po potrebi upoštevane.
3. Strani, ki jih postopek zadeva
3.1 Vzorčenje kitajskih proizvajalcev izvoznikov
(9)
Pri izbiri vzorca proizvajalcev izvoznikov je bila vključena „skupina“ družb vložnic, ker sta proizvajalca, vključena v domnevno skupino, glede na njun skupni obseg izvoza skupaj predstavljala tretjega največjega izvoznika na trg Unije po obsegu. Ti družbi sta se sklicevali na povezavo na podlagi člena 143(1)(b) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4), ki določa, da se strani štejeta za povezani, če „pravno nastopata kot družbenika“. V preiskavi je bilo naknadno ugotovljeno, da družbi nista povezani v tem smislu in sta bila proizvajalca, kot je navedeno v uvodni izjavi 35 začasne uredbe, obravnavana kot ločeni pravni osebi.
(10)
Več proizvajalcev izvoznikov je predložilo stališča z zahtevo, da bi bilo treba ti družbi izključiti iz vzorca, ker sta predložili napačne ali zavajajoče informacije. Ti proizvajalci so trdili tudi, da bi bilo treba zaradi tega tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunati brez upoštevanja teh dveh vzorčenih družb.
(11)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da so informacije, ki sta jih ti strani predložili pred izbiro vzorca, zadostovale, da bi se obravnavali kot povezani, pri čemer sta bili vključeni v vzorec na podlagi njunega skupnega obsega izvoza na trg Unije. Po preveritvenih obiskih prostorov teh dveh družb na kraju samem je bilo vprašanje njune povezanosti podrobno preučeno. Informacije, ki sta jih družbi predložili v podporo svoji trditvi, da sta povezani, so bile preverjene, vendar v nasprotju z njunim mnenjem o tej zadevi niso zadostovale, da bi bili obravnavani kot povezani. Posledično je bilo sklenjeno, da se ti družbi ne moreta obravnavati kot povezani v smislu člena 143(1)(b) Uredbe (EGS) št. 2454/93. Ker sta družbi sodelovali v preiskavi, med drugim tudi s predložitvijo informacij v zvezi z njuno domnevno povezavo, velja, da ni razloga za njuno izključitev iz vzorca. Zato se ta trditev zavrne.
(12)
Poleg tega bi bilo tudi ob predvidevanju, da bi vključitev drugih družb v vzorec med preiskavo prispevala k znatno večjemu obsegu izvoza na trg Unije med obravnavanim OP, v razpoložljivem času težko preiskati morebitne novoizbrane družbe. Zato kljub dejstvu, da se je za ti družbi izkazalo, da nista povezani, vzorec še naprej izpolnjuje merila, predvidena v osnovni uredbi. Nazadnje je treba poudariti, da ni bilo dokazov o tem, da sta družbi namerno trdili, da sta povezani, da bi bili vključeni v vzorec.
(13)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi 5 in 6 začasne uredbe potrdita.
3.2 Vzorčenje proizvajalcev Unije
(14)
Ena stran je po uvedbi začasnih ukrepov trdila, da niti eden od proizvajalcev Unije, ki podpirajo pritožbo, ni predložil odgovorov v zvezi z vzorcem in da jih je zato treba obravnavati, kot da niso sodelovali v postopku. Ta argument se je po dokončnem razkritju ohranil.
(15)
V zvezi s trditvijo, da bi nepredložitev odgovorov v zvezi z vzorcem pomenila, da proizvajalci Unije, ki podpirajo pritožbo, niso sodelovali, je treba opozoriti, da je bil CET zakonit predstavnik vseh družb pritožnic. Kot je bilo zahtevano, je CET v imenu pritožnikov zagotovil tudi dopolnilne informacije v zvezi s podatki za OP. Kot je navedeno v obvestilu o začetku, so bile informacije o izbiri vzorca potrebne le za družbe, ki še niso predložile vseh potrebnih informacij. Iz tega izhaja, da so proizvajalci pritožniki v celoti sodelovali, saj so zagotovili vse potrebne informacije v fazi pritožbe in ker je njihov zakoniti predstavnik med preiskavo v njihovem imenu ustrezno dopolnil podatke za OP.
(16)
Ena od zainteresiranih strani je trdila, da vzorec zaradi razdelitve industrije Unije v različne segmente in zaradi njegove geografske pokritosti ni statistično veljaven. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je industrija keramičnih ploščic Unije zelo razdrobljena, saj vključuje več kot 500 proizvajalcev. Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila industrija zastopana v vseh treh segmentih industrije, tj. v velikih, srednjih in malih družbah. Da bi se zagotovilo, da v analizi škode ne bi prevladovali rezultati velikih družb, ampak bi se primerno upošteval položaj malih družb, ki imajo skupno največji delež proizvodnje Unije, je veljalo, da morajo biti v vzorcu zastopani vsi segmenti (male, srednje in velike družbe). V vsakem segmentu so bile izbrane največje družbe, če je bilo mogoče zagotoviti geografsko reprezentativnost.
(17)
Ena zainteresirana stran je trdila tudi, da Komisija ni uspela dokazati, da je vzorec ostal reprezentativen po umiku poljskega proizvajalca, in da vzorec vsekakor ni zadostno reprezentativen v smislu obsega prodaje na trgu Unije.
(18)
Res je, da se je en poljski proizvajalec odločil prekiniti sodelovanje, zato ga je bilo treba izključiti iz vzorca. Vendar ni potrebno, da vzorec odraža natančno geografsko porazdelitev in težo držav članic proizvajalk, da bi bil reprezentativen. Glede na to, da je geografska porazdelitev le eden od dejavnikov, ki jih je treba upoštevati za zagotovitev reprezentativnosti, tak pristop z upravnega vidika ne bi bil izvedljiv. Nasprotno, zadostuje, če vzorec v veliki meri odraža deleže glavnih udeleženih držav proizvajalk. Na podlagi ocene tega merila je bilo ugotovljeno, da umik poljske družbe ni vplival na splošno reprezentativnost vzorca. Na podlagi tega je potrjeno, da je bil vzorec proizvajalcev Unije dovolj reprezentativen v smislu člena 17 osnovne uredbe.
(19)
Kar zadeva trditev v zvezi s splošno reprezentativnostjo vzorca, je treba opozoriti, da je glede na dejstvo, da je industrija Unije zelo razdrobljena, neizogibno, da družbe v vzorcu predstavljajo sorazmerno majhen delež celotne proizvodnje Unije. Vsekakor pa člen 17 osnovne uredbe določa, da se lahko preiskave omejijo na vzorce, ki so statistično utemeljene ali predstavljajo največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati, vendar ne navaja posebne količinske mejne vrednosti, kar zadeva stopnjo takšnega reprezentativnega obsega. Na podlagi navedenega je potrjeno, da je bil izbrani vzorec reprezentativen v smislu člena 17 osnovne uredbe.
(20)
Ena zainteresirana stran je trdila, da Komisija v vzorec ni vključila proizvajalcev Unije, ki ponujajo nizke prodajne cene in poslujejo v državah, kot sta Poljska in Češka, in da zato izbrani vzorec ni reprezentativen v smislu povprečnih prodajnih cen proizvajalcev Unije.
(21)
Komisija je v odgovor na navedeno trditev ugotovila, da so bile povprečne prodajne cene vzorca industrije Unije enako visoke kot povprečne cene iz javno dostopnih statističnih podatkov. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 125, je preiskava vsekakor pokazala, da se tudi ob upoštevanju javno dostopnih cen za navedene države dokončne ugotovitve ne bi bistveno spremenile.
(22)
Številne strani so predložile pripombe v zvezi z metodologijo, uporabljeno za izbiro vzorca industrije Unije, v primerjavi z izbiro vzorca kitajskih izvoznikov, ki je temeljila izključno na obsegu izvoza.
(23)
Kar zadeva različne metodologije za izbiro vzorca proizvajalcev Unije na eni in vzorca kitajskih proizvajalcev izvoznikov na drugi strani, je treba opozoriti, da so bile metodologije uporabljene v skladu s cilji vzorčenja. Komisija je morala v zvezi z industrijo Unije oceniti položaj celotne industrije in zato so bila izbrana merila, ki bi zagotovila največjo reprezentativnost celotnega sektorja. Kar zadeva kitajske izvoznike, je veljalo, da je primerno izbrati vzorec na podlagi največjega obsega izvoza zadevnega izdelka, zato so bili vzorčeni največji izvozniki. Opozoriti je treba tudi, da člen 17 osnovne uredbe ne zahteva, da sta oba vzorca izbrana na podlagi enakih meril. Poleg tega so v tem primeru sodelujoče kitajske strani in kitajski organi pred dokončanjem vzorca kitajskih proizvajalcev izvoznikov imeli možnost predložitve pripomb v zvezi s predlaganim vzorcem. Pripombe so bile prejete v zvezi s sestavo vzorca, ne pa v zvezi z njegovo reprezentativnostjo.
(24)
Eno od združenj uvoznikov je po dokončnem razkritju trdilo, da člen 17 osnovne uredbe pomeni, da je treba vzorec proizvajalcev Unije in proizvajalcev izvoznikov izbrati na podlagi enakih meril. Več kitajskih strani je po dokončnem razkritju še naprej trdilo, da je pri izbiri ustreznih vzorcev prišlo do različne obravnave kitajskih proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije.
(25)
V odgovor na trditev po dokončnem razkritju, da bi bilo treba pri izbiri vzorcev proizvajalcev Unije in proizvajalcev izvoznikov uporabljati enaka merila, se iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 23, šteje, da se ti vzorci lahko izberejo na podlagi različnih meril. V teh okoliščinah se ta trditev zavrne.
(26)
V zvezi z dejstvom, da glede reprezentativnosti vzorca, kot je navedeno v uvodni izjavi 23, niso bile prejete nobene pripombe, so te strani trdile, da kitajske strani v času izbire vzorcev niso bile obveščene, da se za izbiro vzorcev uporabljajo različna izbirna merila, in da zato v zvezi s tem niso mogle predložiti pripomb.
(27)
V zvezi z dejstvom, da kitajske strani niso bile obveščene o uporabi različnih meril pri izbiri vzorcev, je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe standardna praksa, da se o sestavi predlaganih vzorcev s stranmi posvetuje za njihovo kategorijo, npr. s proizvajalci izvozniki se posvetuje le o predlaganem vzorcu proizvajalcev izvoznikov. V teh okoliščinah se trditev teh strani o nezmožnosti predložitve pripomb glede različnih izbirnih meril za različne vzorce v času izbire vzorcev ne upošteva.
(28)
Ena zainteresirana stran je po dokončnem razkritju trdila, da je Komisija s tem, ko je pri izbiri vzorca upoštevala različne segmente, kršila člen 4(1) osnovne uredbe, ki določa, da je treba analizo izvesti v povezavi z industrijo Unije kot celoto in ne v povezavi z nekaterimi skupinami ali vrstami družb.
(29)
Trditev, da razdelitev vzorca v tri segmente krši člen 4(1) osnovne uredbe, ni utemeljena. Kot izhaja iz uvodne izjave 23, je izbrani vzorec predstavljal celotno industrijo Unije in ne le posebne skupine družb, kot je trdila zadevna stran. Poleg tega člen 17(1) osnovne uredbe izrecno dopušča izbiro vzorca za določitev škode. Ta trditev je bila zato neutemeljena in kot taka zavrnjena.
(30)
Ista zainteresirana stran je po dokončnem razkritju izpodbijala dejstvo, da je bila pri izbiri vzorca upoštevana geografska porazdelitev, pri čemer je trdila, da je Unija enoten trg in da člen 17(1) osnovne uredbe dopušča izbiro vzorca le na podlagi največjega reprezentativnega obsega.
(31)
Kar zadeva trditev o uporabi merila geografske porazdelitve, je treba opozoriti, da gre za razdrobljeno industrijo in da se za oceno reprezentativnosti izbranih družb uporablja geografska porazdelitev proizvajalcev med državami članicami, da bi se odražale različne razmere, ki se lahko pojavijo v Uniji. Vzorec zajema države članice, ki predstavljajo približno 90 % proizvodnje Unije; po umiku poljske družbe je ta stopnja ostala visoka pri približno 80 %. Tako je metodologija, ki jo je uporabila Komisija, zagotovila, da je bil vzorec reprezentativen za proizvodnjo Unije kot celoto in je bil v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Zato je bila trditev zavrnjena.
(32)
Ena zainteresirana stran je po dokončnem razkritju trdila, da so bile v vzorec proizvajalcev Unije vključene le srednje in male družbe, ki so domnevno imele višje stroške in cene kot velike kitajske družbe.
(33)
Ta argument ni bil podprt z dokazi. Opozoriti je treba, da je vzorec vključeval družbe iz vseh segmentov. Poleg tega lahko na stroške poleg velikosti družbe vplivajo tudi drugi dejavniki, kot so stroški surovin, amortizacija ali izkoriščenost zmogljivosti.
4. Pravice strani
4.1 Zaupnost imen pritožnikov in družb, ki podpirajo pritožbo
(34)
Ena od zainteresiranih strani je trdila, da zaradi pomanjkanja informacij o identiteti pritožnika zainteresirane strani ne morejo v celoti uveljavljati svojih pravic do obrambe. Trdila je tudi, da zahteva po anonimnosti ni upravičena, saj nekateri proizvajalci niso zahtevali nerazkrivanja njihovega imena.
(35)
Ena stran je ponovila svojo trditev, da ni bilo razlogov za odobritev zaupnosti v zvezi z imeni proizvajalcev pritožnikov in podpornikov pritožbe. Zlasti je trdila, da v dokumentacijo, ki je bila na voljo za preglede zainteresiranih strani, niso bili vključeni dokazi, ki bi podpirali zahteve za zaupnost. Trdila je tudi, da je nepoznavanje identitete vzorčenih družb pomenilo, da druge zainteresirane strani niso mogle predložiti pripomb glede pravilnosti ocene mikrokazalnikov.
(36)
Ista stran je v odgovor na dokončno razkritje podvomila, ali so vse povezane družbe vzorčenih proizvajalcev predložile izpolnjen vprašalnik.
(37)
Opozoriti je treba, da člen 19 osnovne uredbe omogoča zaščito zaupnih informacij v okoliščinah, v katerih bi razkritje dalo znatno konkurenčno prednost konkurentu ali bi močno škodovalo osebi, ki je te informacije predložila, ali pa osebi, od katere je te informacije prejela. Velika večina pritožnikov je želela, da njihova identiteta ostane zaupna, in predložila ustrezne dokaze, da bi v primeru razkritja imen teh proizvajalcev res obstajala znatna možnost povračilnih ukrepov, med drugim v obliki izgube njihove prodaje. Službe Komisije so zato zahtevo teh družb sprejele.
(38)
V zvezi s trditvijo, da nekateri proizvajalci niso zahtevali zaupne obravnave njihovega imena, je treba opozoriti, da to dejstvo ne vpliva na pravico drugih družb, da zahtevajo to obravnavo, če navedejo zadostne razloge. Ocena takšnih zahtev je bila izvedena za vsak primer posebej, zato se trditev zavrne.
(39)
Kar zadeva vprašanje, ali so vse povezane družbe vzorčenih proizvajalcev Unije predložile izpolnjen vprašalnik, je treba opozoriti, da dejstvo, da ga nekatere povezane strani niso predložile, Komisiji načeloma ne preprečuje, da pride do zanesljivih sklepov o škodi, če je predložene vprašalnike mogoče preveriti. To velja zlasti za primere, kadar so povezane družbe ločene pravne osebe z ločenim računovodstvom.
5. Obseg preiskave. Vključitev uvoza iz Turčije
(40)
Ena stran, ki zastopa interese proizvajalcev izvoznikov, je trdila, da bi bilo treba v obseg te preiskave vključiti uvoz zadevnega izdelka iz Turčije.
(41)
Kar zadeva nevključitev uvoza s poreklom iz Turčije v pritožbo, je treba opozoriti, da v začetni fazi v zvezi s to državo ni bilo dokazov o dampingu, škodi in vzročni zvezi, ki bi upravičili začetek protidampinškega postopka za ta uvoz. Zato je trditev, da bi bilo treba Turčijo vključiti v obseg preiskave, zavrnjena.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(42)
Ena zainteresirana stran je po uvedbi začasnih ukrepov navedla, da je prišlo do sprememb oznak KN, ki zajemajo zadevni izdelek, iz uredbe o uvedbi začasnih ukrepov v primerjavi z oznakami iz obvestila o začetku, ter vprašala po vzrokih za te razlike in ali vsebujejo spremembo obsega izdelka.
(43)
V zvezi s tem je treba poudariti, da razlike med oznakami KN iz uredbe o uvedbi začasnih ukrepov in oznakami KN, navedenimi v obvestilu o začetku, niso povezane s spremembo opredelitve izdelka ali obsega preiskave. Spremembe ne vplivajo na vrste obravnavanih ploščic, temveč se nanašajo le na potrebo po upoštevanju splošnih sprememb kombinirane nomenklature, ki so bile uvedene z Uredbo Komisije (EU) št. 861/2010, ki se je začela uporabljati 1. januarja 2011 (5).
(44)
Zainteresirana stran je zahtevala izključitev nekaterih keramičnih mozaikov iz obsega izdelkov. Stran je trdila, da bi v primeru ukrepov ta kategorija zadevnega izdelka izgubila konkurenčnost glede na druge izdelke, s katerimi je zamenljiva, in da v tem segmentu nikakor ne prihaja do dampinga.
(45)
V zvezi s to zahtevo je preiskava pokazala, da glede na enake osnovne fizične in tehnične značilnosti keramičnih mozaikov in drugih vrst keramičnih ploščic sprememba opredelitve izdelka ni utemeljena. V zvezi z domnevno odsotnostjo dampinga v tem segmentu, o kateri niso bili predloženi dokazi, pa mora analiza dampinga in škode odražati položaj za izdelek kot celoto. Zato se ta zahteva zavrne.
(46)
Ob upoštevanju navedenega in ker v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom ni bilo nadaljnjih pripomb, se uvodne izjave 25 do 32 uredbe o uvedbi začasnih ukrepov potrdijo.
C. DAMPING
1. Tržnogospodarska obravnava (TGO)
(47)
Ker v zvezi s tržnogospodarsko obravnavo ni bilo nadaljnjih pripomb ali ugotovitev, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 33 do 40 začasne uredbe potrdijo.
2. Individualna obravnava („IO“)
(48)
V zvezi z odločitvijo o odobritvi ali zavrnitvi IO posameznim družbam niso bile prejete nobene pripombe.
(49)
Vendar sta dva uvoznika podvomila v veljavnost celotne analize IO Komisije, pri čemer sta trdila, da Unija vsako leto razporeja subvencije prek sistema strukturnih skladov.
(50)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da člen 9(5) osnovne uredbe določa pogoje, ki jih je treba izpolniti za upravičenost do statusa IO. Domnevni obstoj subvencioniranja v Uniji za navedeno preiskavo ni pomemben. Zato se ta trditev zavrne, sklepi iz uvodnih izjav 41 do 44 začasne uredbe pa se ohranijo.
3. Individualna preiskava („IP“)
(51)
Zahtevke za IP je v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe predložilo osem sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Sklenjeno je bilo, da se IP izvede za enega proizvajalca izvoznika, tj. Kito Group, ker izvedba ni predstavljala prevelike obremenitve. Ta skupina je predstavljala daleč največji obseg izvoza med osmimi proizvajalci, ki so zahtevali IP.
(52)
Ta skupina je zahtevala IO. Po preučitvi tega zahtevka je bilo prvotno sklenjeno, da se skupini Kito Group odobri IO, ker niso bilo ugotovljeni razlogi, zakaj tej družbi ne bi smela biti odobrena IO.
(53)
Pritožnik je po dokončnem razkritju trdil, da člen 17(3) osnovne uredbe očitno ne dopušča omejenega števila zahtevkov za IP v primerih, kadar je prejeto veliko število zahtevkov. Pritožnik je trdil, da to stališče podpirajo tudi številne predhodne protidampinške preiskave. V zvezi s tem je treba opozoriti, da za merilo iz člena 17(3) osnovne uredbe, na podlagi katerega se zahtevki za IP preučijo ali ne, velja, ali bi te preučitve predstavljale preveliko obremenitev in bi onemogočile, da se preiskava v primernem času zaključi. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 51, v tej preiskavi preučitev enega od osmih zahtevkov za IP ni predstavljala prevelike obremenitve. V zvezi s predhodnimi preiskavami, v katerih so bili obravnavani zahtevki za IP, je treba opozoriti, da je treba obseg obremenitve, ki jo predstavljajo takšni zahtevki, in potrebo po pravočasnem zaključku preiskave oceniti za vsak primer posebej. Ob upoštevanju navedenega se trditve pritožnika zavrnejo.
(54)
Po dokončnem razkritju so bili prejeti informacije in dokazi, da skupina Kito Group morda ni razkrila vseh povezanih družb skupine, zaradi česar so ugotovitve za skupino morda nepopolne. Skupina je imela priložnost, da predloži pripombe na te informacije in je bila obveščena, da bo morda treba uporabiti člen 18 osnovne uredbe. Skupina Kito Group je v odgovoru potrdila, da v vprašalniku o dampingu ni razkrila dveh povezanih družb, vendar je navedla, da gre zgolj za spregled brez posledic, saj nista bili vključeni v proizvodnjo in/ali trženje zadevnega izdelka, zato to ne bi smelo vplivati na ugotovitve. Vendar dejstvo, da ti družbi nista bili razkriti, ni omogočilo pravilne ocene in preveritve dejavnosti skupine v zvezi z zadevnim izdelkom. Tako se sklene, da skupina ni predložila potrebnih informacij v ustreznih rokih, zato ugotovitve o družbi v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljijo na razpoložljivih dejstvih.
4. Normalna vrednost
4.1 Izbira primerljive države
(55)
Dva uvoznika sta predložila pripombe zoper izbiro Združenih držav Amerike („ZDA“) kot primerljive države, pri čemer sta trdila, da ZDA niso ustrezne kot primerljiva država zaradi njihove zanemarljive lastne proizvodnje in nekonkurenčnosti na svetovnem trgu. Trdila sta tudi, da so bile ZDA izbrane na nesprejemljiv način in da je bilo pomanjkanje drugih primerljivih držav posledica neupravičenega pritiska združenja proizvajalcev Unije na proizvajalce iz drugih morebitnih primerljivih držav, da bi jih odvrnili od morebitnega sodelovanja. Dva uvoznika sta trdila, da Komisija ni upoštevala informacij morebitnih sodelujočih držav ter da javno dostopni podatki nacionalnih ali nadnacionalnih združenj proizvajalcev v tretjih državah niso bili upoštevani.
(56)
Kar zadeva zadnji argument, je treba opozoriti, da so za izvedbo preiskave stopnje dampinga potrebne informacije, ki so specifične za družbe. Zato je bil ta argument zavrnjen.
(57)
V zvezi s trditvami o neupravičenem pritisku združenja proizvajalcev Unije, namen katerega naj bi bilo odvračanje od sodelovanja, je treba opozoriti, da niso bili predloženi nobeni dokazi. Zato teh pripomb ni bilo mogoče upoštevati.
(58)
Ta uvoznika sta trdila tudi, da je letni obseg proizvodnje keramičnih ploščic v ZDA znašal približno 60 milijonov m2 na leto in ne 600 milijonov m2, kot je navedeno v uvodni izjavi 51 začasne uredbe. To je bilo preverjeno, pri čemer je bilo ugotovljeno, da je ta trditev pravilna.
(59)
Kar zadeva ustreznost ZDA kot primerljive države glede na znatno nižjo stopnjo proizvodnje, je treba poudariti, da je trg ZDA zelo konkurenčen, saj obstaja več lokalnih proizvodnih družb, količine uvoza pa so znatne. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 52 začasne uredbe, ni nobenih dokazov o netarifnih ovirah, ki bi znatno ovirale konkurenco na trgu. V teh okoliščinah splošna sklepna ugotovitev, da so ZDA ustrezna primerljiva država, kljub nižjemu obsegu proizvodnje ostaja nespremenjena.
(60)
Dva uvoznika sta trdila, da so bile prodajne cene na enoto ploščic, proizvedenih v ZDA, na domačem trgu ZDA veliko višje kot na trgu Unije in da v primerjavi z izvoznimi cenami kažejo na obstoj dampinga. Za ta argument je bilo ugotovljeno, da ni pomemben za namen tega postopka, ker bi bilo takšne trditve ob predvidevanju, da bi za njih obstajali dokazi prima facie, mogoče temeljito preiskati le z ločenim protidampinškim postopkom v zvezi z ZDA. Zato ta argument ni bil upoštevan.
(61)
Ta uvoznika sta trdila tudi, da je sodelujoči proizvajalec iz ZDA v lasti proizvajalcev Unije ali je z njimi povezan in da je zato preiskava napačna, saj pridobljeni podatki niso neodvisni.
(62)
Opozoriti je treba, da so bili podatki, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec iz ZDA, preverjeni na kraju samem. Za to trditev je bilo ugotovljeno, da ni pomembna, in zato ni bila upoštevana.
(63)
Ta uvoznika sta trdila tudi, da je bil obseg izvoza ZDA omejen. Ta argument se je štel kot nepomemben za izbiro primerljive države, ker se podatki primerljive države uporabljajo za določitev normalne vrednosti in ne izvoznih cen. Zato je bil zavrnjen.
(64)
Nazadnje sta ista uvoznika trdila, da ohranjanje zaupnosti identitete sodelujočega primerljivega proizvajalca ter obsega, vrednosti in kakovosti njegove proizvodnje ni bilo upravičeno. Opozoriti je treba, da je sodelujoči primerljivi proizvajalec zahteval zaupnost zaradi bojazni pred trgovinskimi povračilnimi ukrepi, pri čemer je bilo za to zahtevo ugotovljeno, da je upravičena. Poleg tega ni mogoče izključiti, da bi predložitev podatkov, ki jih uvozniki zahtevajo, celo v obliki razponov, lahko privedla do identifikacije proizvajalca iz primerljive države. Zato trditev uvoznikov ni bila upoštevana.
(65)
Navedena uvoznika sta po dokončnem razkritju ponovila več svojih že navedenih trditev, vendar nista zagotovila nobenih nadaljnjih utemeljenih dokazov. Zato njune trditve ostajajo zavrnjene.
(66)
Poleg tega sta ta uvoznika trdila tudi, da je sodelujoči ameriški proizvajalec domnevno pod nadzorom proizvajalca Unije, zato je izbira te ameriške družbe kot ustreznega proizvajalca iz primerljive države napačna. Zlasti sta trdila, da ameriška družba ni gospodarsko neodvisna in zato ne more predstavljati merila za damping. Uvoznika utemeljujeta to trditev s sklicevanjem na tretji in četrti odstavek člena 2(1) osnovne uredbe. V odgovor na to trditev je treba najprej navesti, da je sodelujoči ameriški proizvajalec, kot je navedeno v uvodni izjavi 23 začasne uredbe in uvodni izjavi 69, zahteval anonimnost in da je bila ta zahteva odobrena. V teh okoliščinah obstoja povezave med ameriško družbo in proizvajalcem Unije ni mogoče ne potrditi ne zanikati. Vendar je treba opozoriti, da se navedene določbe osnovne uredbe nanašajo na to, kako je treba obravnavati prodajne cene preiskovane družbe, kadar prodaja povezani strani. Te določbe se ne nanašajo na morebitno povezavo med proizvajalcem iz primerljive države in proizvajalcem Unije. Zato se trditev zavrne.
(67)
Eno združenje uvoznikov je po dokončnem razkritju podalo številne trditve. Najprej je trdilo, da ZDA zaradi domnevno majhnega obsega prodaje ameriških proizvajalcev na svojem domačem trgu v primerjavi s kitajskim izvozom v Unijo ne predstavljajo ustreznega trga primerljive države. V zvezi s tem je pri preučitvi morebitnih primerljivih držav eden od preučevanih elementov med drugim tudi stopnja konkurence. Podobne stopnje domače prodaje domače industrije in uvoza iz preiskovane države niso predpogoj za obravnavanje države kot ustrezne primerljive države. Kar zadeva te trditve, je bilo v okviru te preiskave ugotovljeno, da je ameriški trg, kot je navedeno v uvodni izjavi 59, dovolj konkurenčen ter je tako ustrezna izbira. Zato se ta trditev zavrne.
(68)
Združenje uvoznikov je trdilo tudi, da dejstvo, da je uvoz na ameriški trg znaten, po njegovem mnenju ni pomembno za izbiro ZDA kot primerljive države. Kar zadeva to trditev, je treba opozoriti, da je stopnja uvoza dejansko eden od pomembnih dejavnikov, ki se preučujejo pri izbiri ustrezne primerljive države. Kombinacija domače proizvodnje in velikega obsega uvoza prispeva h konkurenčnemu trgu, kot je navedeno v uvodni izjavi 59. Zato se ta trditev zavrne.
(69)
Združenje uvoznikov je hotelo vedeti tudi, katere dokaze je predložil sodelujoči proizvajalec iz primerljive države, da bi dokazal tveganje v zvezi s trgovinskimi povračilnimi ukrepi, kot je navedeno v uvodni izjavi 64. V zvezi s tem je ameriška družba poudarila, da je na ameriškem trgu veliko kitajskih proizvajalcev izvoznikov, s katerimi ameriška družba konkurira za iste stranke. V teh okoliščinah je ameriška družba izjavila, da se boji trgovinskih povračilnih ukrepov, če bi bila njena identiteta razkrita. Kar zadeva predložene dokaze o tveganju v zvezi s povračilnimi ukrepi, je treba opozoriti, da je bilo za morebitno tveganje, ki izhaja iz dejstva, da ameriška družba in kitajski proizvajalci izvozniki, ki so dejavni na ameriškem trgu, konkurirajo za iste stranke, ugotovljeno, da je verjetno. V teh okoliščinah je bila zahteva družbe po anonimnosti sprejeta.
(70)
Združenje je trdilo tudi, da ameriški izdelek ni „podobni izdelek“ uvoženemu izdelku iz Kitajske, saj je povprečna domača prodajna cena doma proizvedenih keramičnih ploščic v ZDA domnevno nekajkrat višja od cene uvoza Unije iz Kitajske. V zvezi s tem dejstvo, da se ti ceni razlikujeta, ni razlog, da se ameriški izdelek ne bi obravnaval kot podoben zadevnemu izdelku. Kot je navedeno v uvodni izjavi 32 začasne uredbe, je bilo ugotovljeno, da imata zadevni izdelek in med drugim izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu ZDA, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato veljata za podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Zato se trditev združenja zavrne.
(71)
Nazadnje je združenje hotelo vedeti, zakaj se ob nesodelovanju tretjih držav, razen ZDA, Unija ni štela kot ustrezna primerljiva država. V zvezi s tem ni bilo potrebe po preučitvi morebitnih drugih ustreznih trgov, saj je bilo za ZDA, kot je navedeno v uvodni izjavi 59, ugotovljeno, da je ustrezna primerljiva država. Zato je trditev združenja zavrnjena.
(72)
Ker ni bilo nadaljnjih pripomb, je potrjeno, da je bila izbira ZDA kot primerljive države ustrezna in razumna v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, pri čemer se uvodne izjave 45 do 54 začasne uredbe potrdijo.
4.2 Določitev normalne vrednosti
(73)
Dva uvoznika sta trdila, da brez informacij o obsegu proizvodnje proizvajalca iz ZDA zainteresirane strani niso mogle preveriti, ali bi zaradi ekonomije obsega lahko obstajala znatna razlika med proizvodnimi stroški proizvajalca iz ZDA v primerjavi z vzorčenimi kitajskimi proizvajalci, ki so letno proizvedli več kot 10 milijonov m2 keramičnih ploščic. Ta uvoznika sta trdila tudi, da obsega proizvodnje primerljivega proizvajalca in kitajskih proizvajalcev glede na manjši obseg proizvodnje primerljivega proizvajalca ali v primerljivi državi nista primerljiva. Opozoriti je treba, da je obseg proizvodnje sodelujočega primerljivega proizvajalca zaupen in ga ni mogoče razkriti. Opozoriti je treba tudi, da je kitajska industrija zelo razdrobljena in da je večinoma sestavljena iz MSP. Zato je bilo za te argumente ugotovljeno, da so neutemeljeni.
(74)
Ta uvoznika sta izpostavila, da je določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov ene same družbe napačna, saj drugi pododstavek člena 2(1) osnovne uredbe določa, da mora normalna vrednost temeljiti na cenah „drugih prodajalcev ali proizvajalcev“.
(75)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da ta postopek zadeva uvoz iz države brez tržnega gospodarstva, pri katerem je treba normalno vrednost določiti v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(76)
Eno združenje uvoznikov je po dokončnem razkritju izjavilo, da po njegovem mnenju normalna vrednost v primerljivi državi ne more temeljiti na podatkih, ki jih je zagotovila ena družba. Vendar se ta trditev iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 75, zavrne.
(77)
Nazadnje sta ta uvoznika trdila, da izdelek primerljivega proizvajalca ni dovolj reprezentativen, ker naj bi po njunih domnevah služil izključno visokocenovnemu segmentu. Ker je bila zahteva primerljivega proizvajalca po zaupnosti odobrena, se ta trditev niti ne potrdi niti zavrne. Tudi če bi bila trditev pravilna, so bile, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 61 začasne uredbe, za upoštevanje vseh vrst ploščic, vključno s preprodajo blagovne znamke, vsekakor izvedene prilagoditve konstruirane normalne vrednosti, kadar je bilo to upravičeno. Za to trditev je bilo ugotovljeno, da ni upravičena, zato je bila zavrnjena.
4.3 Izvozna cena
(78)
En proizvajalec izvoznik je po dokončnem razkritju trdil, da so službe Komisije napačno razvrstile prodajo nekaterih vrst keramičnih ploščic v Uniji v OP in da bi bilo treba stopnjo dampinga za družbo ustrezno popraviti. V zvezi s tem je bilo med preveritvenim obiskom prostorov družbe ugotovljeno, da je družba napačno razvrstila nekatere keramične ploščice in da je bila družba o tem obveščena. Te keramične ploščice so bile nato pravilno ponovno razvrščene za namene natančnega izračuna dampinga. Zato se trditev družbe zavrne.
(79)
Isti proizvajalec izvoznik je po dokončnem razkritju trdil, da nekatere izvozne prodajne transakcije v Uniji v OP niso bile upoštevane pri izračunu stopnje dampinga za družbo. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da te transakcije niso bile upoštevane, ker so se računi nanašali na datume po koncu OP. Zato se trditev družbe zavrne.
(80)
Ker v zvezi z izvoznimi cenami ni bilo pripomb, se uvodna izjava 59 začasne uredbe potrdi.
4.4 Primerjava
(81)
Predložene so bile pripombe v zvezi s primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno.
(82)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da je treba za izračun vrednosti CIF upoštevati dejstvo, da je bil izvoz izveden prek nepovezanih trgovcev. Za to trditev je bilo ugotovljeno, da je upravičena, pri čemer so se pozneje ponovno izračunale vrednosti CIF za tega izvoznika. Pritožnik je po dokončnem razkritju trdil, da se ta ponovni izračun izvoznih cen ne bi smel izvesti, saj informacije, ki so jih zagotovili nepovezani trgovci, niso bile zanesljive glede na to, da so informacije domnevno zagotovili le nekateri trgovci, prek katerih proizvajalec izvoznik prodaja. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so informacije o ceni zagotovili vsi nepovezani trgovci, prek katerih je proizvajalec izvoznik prodajal. V teh okoliščinah je trditev zavrnjena.
(83)
Drug proizvajalec izvoznik je trdil, da pri izračunu vrednosti CIF niso bili pravilno upoštevani stroški zavarovanja. Za to trditev je bilo ugotovljeno, da je upravičena, pri čemer so bile vrednosti CIF za tega izvoznika ustrezno popravljene.
(84)
Ena skupina izvoznih družb je trdila, da so bili stroški zavarovanja, vključeni v njene vrednosti CIF, napačno izračunani. Za to trditev je bilo ugotovljeno, da je upravičena, pri čemer so bile vrednosti CIF ponovno izračunane. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da pri določitvi vrednosti cene franko tovarna za eno od družb iz skupine niso bili upoštevani manipulativni stroški. Tudi to je bilo popravljeno.
(85)
Dva uvoznika sta trdila, da bi bilo treba pri izračunu izvoznih cen upoštevati gibanje menjalnega tečaja ameriškega dolarja med OP. Vendar je treba opozoriti, da so bili za pretvorbe valut med OP v skladu s standardno prakso Komisije uporabljeni mesečni menjalni tečaji, zato je bilo gibanje menjalnega tečaja med OP dejansko upoštevano.
(86)
En proizvajalec izvoznik je po dokončnem razkritju trdil, da je glede na to, da normalna vrednost temelji na podatkih enega proizvajalca iz primerljive države in da zato natančnih podatkov zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti, pomembno zagotoviti, da se po potrebi izvedejo prilagoditve za zagotovitev primerljivosti izdelka za namene izračunov dampinga. V zvezi s tem so bile prilagoditve, kot je navedeno v uvodni izjavi 61 začasne uredbe, po potrebi izvedene za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno.
(87)
Dva uvoznika sta po dokončnem razkritju trdila, da sodelujoči ameriški proizvajalec služi izključno visokocenovnemu sektorju keramičnih ploščic, medtem ko kitajski proizvajalci izvozniki služijo nizkocenovnemu segmentu. V zvezi z zagotavljanjem poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno sta ta uvoznika trdila, da jima potrebne prilagoditve v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe niso bile razkrite. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so v uvodni izjavi 61 začasne uredbe pojasnjene prilagoditve, ki so bile izvedene za zagotovitev poštene primerjave.
4.5 Stopnje dampinga za sodelujoče vzorčene izvoznike
(88)
Ob upoštevanju vseh navedenih pripomb so dokončne stopnje dampinga za sodelujoče vzorčene proizvajalce, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Ime družbe/skupine
Dokončna stopnja dampinga
Shandong Yadi Co. Ltd.
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd.
67,7 %
4.6 Stopnje dampinga za vse druge sodelujoče proizvajalce izvoznike
(89)
Zaradi sprememb pri izračunu stopenj dampinga, kot je navedeno v uvodni izjavi 88, tehtana povprečna stopnja dampinga vzorca, ki temelji na stopnjah dampinga štirih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, znaša 30,6 %. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bila stopnja dampinga za družbo Heyuan Becarry Co. Ltd., ki ji ni bila odobrena niti TGO niti IO, izračunana na način, opisan v uvodni izjavi 88 začasne uredbe. V skladu s prvim stavkom člena 9(6) osnovne uredbe je bila ta stopnja dampinga uporabljena za izračun tehtane povprečne stopnje dampinga strani v vzorcu, ki se nanaša na sodelujoče izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec. Poleg tega, ker družbi Heyuan Becarry Co. Ltd. ni bila odobrena TGO in je bilo ugotovljeno, da je bila v njene odločitve o izvozu zelo vpletena država, bi se za uvozne dajatve za Heyuan Becarry Co. Ltd. morale uporabljati enake dajatve, ki se uporabljajo za uvoze sodelujočih izvoznikov, ki niso bili izbrani v vzorcu.
(90)
V zvezi z metodo izračuna stopnje dampinga za družbo Heyuan Becarry Co. Ltd., ki je bila, kot je bilo že navedeno, sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je bil vključen v vzorec, vendar mu ni bila odobrena IO, kot je navedeno v uvodni izjavi 65 začasne uredbe, bi se moralo sklicevanje iz navedene uvodne izjave na uvodno izjavo 64 navedene uredbe nanašati na uvodno izjavo 62.
4.7 Stopnja dampinga za družbo, ki je zahtevala individualno preiskavo
(91)
Za družbo iz uvodnih izjav 51 do 54, ki je bila individualno preiskana, se glede na uporabo člena 18 osnovne uredbe uporablja stopnja dampinga na ravni države.
4.8 Stopnje dampinga za vse druge nesodelujoče proizvajalce izvoznike
(92)
Ker v zvezi z izračunom stopnje dampinga za vse druge proizvajalce izvoznike ni bilo pripomb, se uvodni izjavi 66 in 67 začasne uredbe potrdita.
(93)
Ob upoštevanju pripomb, navedenih v uvodnih izjavah 81 do 85, je stopnja dampinga na ravni države določena na 69,7 %.
4.9 Stališča v zvezi s seznamom sodelujočih izvoznikov
(94)
Prejete so bile številne trditve, da je 13 proizvajalcev izvoznikov, vključenih na seznam družb, ki so upravičene do tehtane povprečne začasne dajatve, iz Priloge k začasni uredbi, zgolj trgovcev in ne proizvajalcev, zaradi česar ne bi smeli biti vključeni v Prilogo.
(95)
Po nadaljnji preiskavi je bilo ugotovljeno, da te trditve držijo v primeru petih družb. Te družbe so bile obveščene o nameri, da bodo odstranjene iz zadevne priloge, pri čemer so imele možnost za predložitev pripomb. Tri od teh družb niso predložile nadaljnjih pripomb, medtem ko sta dve družbi v zvezi s tem podali nadaljnje trditve. Te nadaljnje trditve niso vsebovale dovolj dokazov, da bi pokazale, da so te družbe dejansko proizvajalci izvozniki zadevnega izdelka, zato so bile zavrnjene. Teh pet družb je bilo ustrezno odstranjenih s seznama družb, ki so upravičene do tehtane povprečne dokončne dajatve.
4.10 Dogodki po OP
(96)
Od razkritja začasnih ugotovitev je bila povezava med skupino dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov domnevno prekinjena zaradi sprememb v delniški strukturi. Posledično je ena od teh družb zahtevala individualno dajatev, neodvisno od dajatve za drugo družbo.
(97)
Glede na predložene informacije se zdi, da so bile povezave med tema dvema družbama prekinjene po OP. Učinek te domnevne delitve v strukturi skupine in zahtevek ene od družb po določitvi individualne stopnje dajatve je treba natančno preučiti. V zvezi s tem se lahko v primeru, da ena družba ali obe zahtevata pregled njunega položaja po domnevni delitvi, to pravočasno obravnava v skladu z osnovno uredbo. V teh okoliščinah je zahtevek družbe po določitvi individualne dajatve v tej preiskavi zavrnjen.
(98)
Pritožnik je po dokončnem razkritju trdil, da bi bilo treba za enega od povezanih proizvajalcev izvoznikov iz uvodne izjave 97 izračunati ločeno dajatev, saj obstajajo dokazi, da je njegova stopnja dampinga višja od drugega proizvajalca izvoznika. V zvezi s tem je treba opozoriti, da če v okviru preiskave za proizvajalce izvoznike, ki so med OP povezani, ne bi bila izračunana ena tehtana povprečna stopnja dampinga in dajatev, bi se lahko proizvajalec izvoznik, za katerega velja višja dajatev, izognil dajatvam. Ker je bilo za zadevna proizvajalca izvoznika v tej preiskavi ugotovljeno, da sta bila med OP povezana, ni razlogov za določitev ločenih dajatev za vsakega posebej. Kot je navedeno v uvodni izjavi 97, se lahko v primeru, da ena družba ali obe zahtevata pregled njunega položaja po njuni domnevni delitvi, to obravnava v skladu z osnovno uredbo. V teh okoliščinah je trditev pritožnika zavrnjena.
D. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije in industrija Unije
(99)
Ker v zvezi s proizvodnjo Unije in industrijo Unije ni bilo pripomb ali novih ugotovitev, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 68 do 70 začasne uredbe potrdijo.
1.1 Potrošnja Unije
(100)
Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo pripomb ali ugotovitev, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 71 in 72 začasne uredbe potrdijo.
2. Uvoz iz Kitajske
(101)
Ena zainteresirana stran je podvomila v analizo uvoza, pri čemer je trdila, da v pritožbi in začasni uredbi ni podatkov o obsegu uvoza, saj se meritev v m2 nanaša na površino in ne na obseg.
(102)
Druga zainteresirana stran je trdila, da je razvoj dogodkov v zvezi s ceno in obsegom uvoza iz Kitajske le posledica normalnih tržnih nihanj ter da ga zato ni mogoče obravnavati kot damping s strani kitajskih izvoznikov.
(103)
Ena stran je po dokončnem razkritju podvomila v zanesljivost statističnih podatkov Eurostata, pri čemer je trdila, da so dejanske kitajske uvozne cene višje in da so zato primerljive z uvoznimi cenami iz drugih tretjih držav. Poleg tega je trdila, da bi to vplivalo na ugotovljene stopnje dampinga.
(104)
Druga zainteresirana stran je trdila, da je njena lastna analiza statističnih podatkov Eurostata v zvezi s tržnim deležem in uvozno ceno nekoliko drugačna od analize iz začasne uredbe ter da je treba te ugotovitve ustrezno spremeniti.
(105)
Druga zainteresirana stran je trdila, da službe Komisije niso upoštevale povišanja cen kitajskega uvoza po OP, tj. leta 2010.
(106)
Kar zadeva trditev o merski enoti, uporabljeni za določitev obsega uvoza, se izraz „obseg“ iz člena 3(2) osnovne uredbe nanaša na „količino“ in ne na „prostornino“. Za vsak izdelek je treba uporabiti najbolj reprezentativno mersko enoto. V zvezi z zadevnim izdelkom subjekti na svetovnem trgu stalno uporabljajo kvadratne metre (m2). Zaradi tega je bila ta enota obravnavana kot najustreznejša za namen te preiskave, trditev v zvezi s tem pa je bila zavrnjena.
(107)
Kar zadeva razvoj dogodkov v zvezi s ceno in obsegom uvoza iz Kitajske, je res, da so razlike omejene, če se obravnavajo v absolutnem smislu. Kitajski uvoz se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 3 %. Vendar je bilo treba sklepno ugotovitev v zvezi z obsegom kitajskega uvoza obravnavati v okviru splošnega zmanjšanja potrošnje na trgu Unije. Dejstvo, da se je kitajski uvoz v tem obdobju zmanjšal le za 3 %, medtem ko je splošna potrošnja upadla za 29 %, je očitno vplivalo na njegovo navzočnost na trgu Unije. Tako je z ohranjanjem stabilnosti uvoza kitajski uvoz lahko pridobil tržni delež v obdobju, v katerem so drugi subjekti imeli izgubo.
(108)
Kar zadeva razvoj kitajskih cen, so povprečne uvozne cene, navedene v uvodni izjavi 73 začasne uredbe, temeljile na statističnih podatkih Eurostata. Zastavljena so bila vprašanja v zvezi s točnostjo povprečnih uvoznih cen pri uvozu v nekatere države članice, vendar niso bile potrjene nobene spremembe uradnih statističnih podatkov. Opozoriti je treba, da so bili podatki Eurostata vsekakor uporabljeni le za določitev splošnih gibanj in da bi tudi v primeru prilagoditve kitajskih uvoznih cen navzgor slika o škodi kot celota ostala nespremenjena, vključno z visokimi stopnjami za nelojalno nižanje prodajnih in ciljnih cen. V zvezi s tem je treba opozoriti, da pri izračunu škode in stopenj dampinga podatki Eurostata niso bili uporabljeni. Za določitev višine stopenj so bili uporabljeni le preverjeni podatki obiskanih družb. Zato tudi v primeru, da bi bile ugotovljene razlike v statističnih podatkih, to ne bi vplivalo na višino razkritih stopenj.
(109)
Kar zadeva trditev, da službe Komisije niso upoštevale podatkov Eurostata iz leta 2010, tega argumenta ni mogoče zagovarjati, saj je podatek za OP vključeval prvo četrtino leta 2010. Kar zadeva drugo, tretjo in četrto četrtino leta 2010, je treba opozoriti, da se ti podatki nanašajo na obdobje po OP, ki ga ni treba upoštevati. Poleg tega statistični podatki o uvozu tudi v primeru upoštevanja teh četrtin kažejo, da so se povišale tudi uvozne cene iz tretjih držav, kar kaže na to, da je šlo za splošno gibanje, ki ni veljalo izključno za kitajski uvoz.
3. Nelojalno nižanje prodajnih cen
(110)
Opozoriti je treba, da je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen na začasni stopnji, kot je navedeno v uvodni izjavi 76 začasne uredbe, opredeljeno kot tehtano povprečje prodajnih cen proizvajalcev Unije za to vrsto izdelka, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojeno na raven cen franko tovarna, ki se je primerjalo z ustreznim tehtanim povprečjem cen za uvoz iz Kitajske, zaračunanim prvi neodvisni stranki na trgu Unije ter določenim na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za sedanje carinske dajatve, stroške po uvozu in raven trgovine.
(111)
Ena stran je trdila, da izračuni v zvezi z izračunom izvozne cene, ki so bili razkriti stranem, ne ustrezajo obrazložitvi iz uvodne izjave 76 začasne uredbe. Po preverjanju je bilo potrjeno, da je bila v besedilu navedene uvodne izjave napaka. Na začasni stopnji je bila prilagoditev ravni trgovine dejansko izvedena za prodajne cene proizvajalcev Unije na ravni cene franko tovarna, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, pri čemer pri izračunu povprečne izvozne cene ni bila izvedena nobena prilagoditev za stroške po uvozu. Na dokončni stopnji so bile cene CIF meja Unije proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države prilagojene za sedanje carinske dajatve in stroške po uvozu (stroški, nastali na pristanišču Unije zaradi uvoza, prevoza in skladiščenja, pred preprodajo s strani uvoznikov) na podlagi informacij, ki so jih zagotovili sodelujoči nepovezani uvozniki.
(112)
Druga stran je trdila, da bi bile cene v primeru prilagoditve navzdol zaradi upoštevanja stroškov distribucije/trženja podobne cenam kitajskih izvoznikov. Začasni izračun je te prilagoditve že vključeval. Zaradi tega je bila ta trditev neutemeljena in posledično zavrnjena.
(113)
V preiskavi so bile ugotovljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen med 43,2 % in 55,7 %, kar se nekoliko razlikuje od začasnih ugotovitev (glej uvodno izjavo 77 začasne uredbe). Razlog za to spremembo je izračun nove vrednosti CIF za proizvajalca izvoznika, navedenega v uvodnih izjavah 83 do 85, in izračun individualne izvozne cene CIF za proizvajalca izvoznika Kito Group, navedenega v uvodni izjavi 51.
4. Uvoz iz tretjih držav, razen Kitajske
(114)
Ker v zvezi z uvozom iz tretjih držav, razen Kitajske, ni bilo pripomb ali ugotovitev, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 78 do 80 začasne uredbe potrdijo.
5. Položaj industrije Unije
5.1 Makroekonomski kazalniki
5.1.1 Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(115)
Ker v zvezi s proizvodnjo, zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti ni bilo pripomb ali ugotovitev, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 84 in 85 začasne uredbe potrdijo.
5.1.2 Obseg prodaje in tržni delež
(116)
Ker v zvezi z obsegom prodaje in tržnim deležem ni bilo pripomb ali ugotovitev, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 86 in 87 začasne uredbe potrdijo.
5.1.3 Zaposlenost in produktivnost
(117)
Ker v zvezi z zaposlenostjo in produktivnostjo ni bilo pripomb ali ugotovitev, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 88 in 89 začasne uredbe potrdijo.
5.1.4 Višina stopnje dampinga
(118)
Stopnje dampinga so navedene v uvodnih izjavah 88 do 93. Potrjeno je, da so vse stopnje, ki so bile določene, znatno nad stopnjo de minimis. Glede na obseg in cene dampinškega uvoza je zato potrjeno, da vpliv dejanske stopnje dampinga ne more veljati za zanemarljivega.
5.2 Mikroekonomski kazalniki
5.2.1 Zaloge
(119)
Ena stran je izpodbijala pravilnost podatkov iz uvodnih izjav 93 do 95 začasne uredbe. Stran je trdila, da je bila vrednost zalog kot odstotek proizvodnje skozi celotno obravnavano obdobje znatno nižja od vrednosti, ki je navedena v preglednici 10 iste uredbe. Ti izračuni so bili pregledani, pri čemer je bilo ugotovljeno, da so bili napačno izračunani le podatki o deležih za leto 2009 in OP ter da je bil v teh obdobjih delež zalog dejansko nekoliko višji od predhodno navedenega deleža. Pravilna različica tega izračuna je v preglednici 1 te uredbe.
(120)
Ista stran je trdila, da če je bila industrija Unije prisiljena povečati obseg svojih zalog vse do šestmesečne proizvodnje, kot je navedeno v uvodni izjavi 94 začasne uredbe, bi to predstavljalo delež zalog v višini 50 % nad celotno proizvodnjo in ne 59 %, kot je navedeno v preglednici 10 začasne uredbe.
(121)
V zvezi s tem je treba poudariti, da sta bili analizi iz uvodnih izjav 93 in 94 začasne uredbe dopolnilni, vendar ne enaki. V prvi analizi je bil prikazan delež zalog vzorčenih družb, merjenih v kvadratnih metrih, v primerjavi s proizvodnjo vzorčenih družb, prav tako izraženo v kvadratnih metrih (61 % za OP). V drugi analizi, ki se je prav tako nanašala na vzorčene družbe, je bilo prikazano število mesecev proizvodnje zalog glede na dvanajst mesecev v letu (50 % za OP).
(122)
Nadaljnja analiza je omogočila izboljšanje ocene razvoja števila mesecev proizvodnje zalog. V tem smislu so imeli vzorčeni proizvajalci leta 2007 zaloge približno petmesečne proizvodnje (43 %), vendar jih je pritisk dampinškega uvoza prisilil k povečanju zalog na več kot sedem mesecev proizvodnje (kar ustreza 61 % celotne letne proizvodnje) med OP. V preglednici 1 je količina zalog izražena tudi v obliki števila mesecev v primerjavi z letno proizvodnjo.
(123)
Preglednica 1
Zaloge
2007
2008
2009
OP
Zaloge (v tisoč m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeks (2007 = 100)
100
105
82
86
Zaloge kot delež proizvodnje
43 %
49 %
56 %
61 %
Indeks (2007 = 100)
100
113
130
142
Število mesecev proizvodnje zalog v primerjavi z letno proizvodnjo
5,2
5,9
6,7
7,4
Indeks (2007 = 100)
100
113
130
142
Delež mesecev proizvodnje zalog (osnova = 12 mesecev)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Zato se sklepna ugotovitev, da gibanje zalog kaže na stanje škode, potrdi.
5.2.2 Prodajne cene
(125)
Kot je že navedeno v uvodni izjavi 20, je ena zainteresirana stran izpodbijala ugotovitve v zvezi s prodajnimi cenami industrije Unije iz uvodnih izjav 96 do 99 začasne uredbe, pri čemer je trdila, da Komisija v svojo določitev cene Unije na enoto ni vključila proizvajalcev s Poljske in Češke ter da ugotovitve niso v skladu z dejanskimi javnimi podatki.
(126)
Kar zadeva to trditev, je bila izvedena simulacija, ki je vključevala prodajne cene, registrirane na Poljskem, ki predstavlja približno 10 % celotne proizvodnje Unije. Za Češko, katere proizvodnja znaša manj kot 3 % celotne proizvodnje v Uniji, simulacija ni bila izvedena. Simulacija je pokazala, da se tudi ob upoštevanju poljskih cen dokončne ugotovitve ne spremenijo bistveno. Nazadnje, Komisija je v skladu s svojo metodologijo izračunala prodajne cene industrije Unije po opravljeni ustrezni prilagoditvi za določitev cen, zaračunanih prvi neodvisni stranki, da bi zagotovila primerljivost s kitajskimi prodajnimi cenami.
(127)
Ena zainteresirana stran je trdila, da je obrazložitev v uvodni izjavi 97 začasne uredbe, ki pojasnjuje, da je bila industrija Unije prisiljena prodajati manjše količine z večjo raznovrstnostjo, napačna, saj bi morala industrija Unije v tem primeru domnevno izgubiti veliko več kot 2 % tržnega deleža.
(128)
Opozoriti je treba, da osredotočanje na prodajo manjših serij ne pomeni nujno izgube večjega tržnega deleža. Prvič, industrija Unije ni bila v celoti izrinjena s trga za večje, enotne serije izdelka kljub dejstvu, da je pritisk nizkocenovnega kitajskega uvoza v navedenem sektorju še posebej izrazit. Drugič, industrija Unije je uspela ohraniti svojo navzočnost na celotnem trgu s stiskanjem svojih prodajnih cen in proizvodnjo dražjega izbora izdelkov, kar je privedlo do manjše dobičkonosnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi 100 začasne uredbe. Zato je dejstvo, da industrija Unije ni izgubila večjega tržnega deleža, pojasnjeno z odločitvijo o ohranitvi navzočnosti na trgu kljub cenovnemu pritisku Kitajske.
5.2.3 Dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb in plače
(129)
Ena stran je trdila, da obstajajo velike razlike v dobičkonosnosti med velikimi in malimi družbami. Zaradi tega je ta stran trdila, da bi moral povprečni dobiček veljati za nereprezentativnega, saj vzorec vsebuje le podatke ene velike družbe.
(130)
Druga stran je trdila, da so veliki proizvajalci Unije v dobrem finančnem stanju. Ista stran je trdila, da se povprečna stopnja dobička industrije Unije, kot je prikazano v uvodni izjavi 101 in preglednici 12 začasne uredbe, tudi z vključitvijo malih družb ni zmanjšala in da zato ni mogoče dokazati nobene splošne škode.
(131)
Opozoriti je treba, da so bili za zagotovitev usklajenosti ugotovitev z reprezentativnostjo vzorca vsi kazalniki škode (vključno z dobičkom) pretehtani glede na delež vsakega segmenta v celotni proizvodnji Unije. Po drugi strani je reprezentativnost velike družbe, kar zadeva položaj večjega segmenta, potrjena. Splošni kazalniki, kot so bili pridobljeni z analizo vzorčenih družb, so torej reprezentativni za položaj celotne industrije Unije, zato je bilo treba navedeno trditev zavrniti.
(132)
V zvezi s trditvijo, da velike družbe niso imele škode, je treba opozoriti, da je treba v skladu s členom 4(1) osnovne uredbe analizo izvesti v povezavi z industrijo Unije kot celoto in ne v povezavi z nekaterimi skupinami ali vrstami družb. Kot je že navedeno v uvodni izjavi 130, dejstvo, da v OP ni bilo izgub, samo po sebi ne pomeni, da ni prišlo do nobene škode.
5.2.4 Stroški proizvodnje
(133)
Ena zainteresirana stran je izpodbijala sklepno ugotovitev, da so se stroški proizvodnje industrije Unije povečali za 14 % zaradi povečanja zalog in spremembe izbora izdelkov. Po navedbah te strani ta sklepna ugotovitev ni pravilna, ker obseg zalog in izbor izdelkov nista del stroškov proizvodnje.
(134)
To trditev je treba zavrniti, ker velik obseg zalog predstavlja znatne finančne stroške, ki so vključeni v analizo stroškov proizvodnje. Po drugi strani večkratna sprememba izbora izdelkov pomeni dodatne proizvodne stroške, saj mora proizvajalec pogosto spreminjati proizvodni postopek: ta dejavnost je lahko draga, saj povzroča obdobja mirovanja in nezadostno izkoriščenost strojev.
6. Sklepna ugotovitev o škodi
(135)
Ena zainteresirana stran je podvomila v sklepno ugotovitev iz uvodne izjave 107 začasne uredbe, da je zmanjšanje potrošnje negativno vplivalo na industrijo Unije. Po navedbah te strani zmanjšanje potrošnje ni moglo povzročiti škode, saj je splošni tržni delež ostal nespremenjen.
(136)
Kar zadeva pripombo o stabilnosti tržnega deleža proizvajalcev Unije kljub zmanjšanju potrošnje, je treba opozoriti, da tržni delež ni edini pomemben kazalnik škode. Proizvajalci Unije so uspeli ohraniti svoj delež na trgu Unije le na račun dobičkonosnosti, ki se je med obravnavanim obdobjem zmanjšala. Zato ni mogoče skleniti, da stabilnost tržnega deleža proizvajalcev Unije izključuje navzočnost škode.
(137)
Ob upoštevanju navedenega se sklepne ugotovitve o škodi, kot so navedene v uvodnih izjavah 107 do 111 začasne uredbe, potrdijo.
E. VZROČNA ZVEZA
(138)
Komisija je prejela pripombe glede začasnih ugotovitev v zvezi z vzročno zvezo. Navedene pripombe so bile ponovljene pripombe, ki so bile že obravnavane v uvodnih izjavah 128 do 132 začasne uredbe v zvezi s samopovzročeno škodo. Predloženi niso bili nobeni nadaljnji dokazi, ki bi spremenili začasne sklepne ugotovitve. Zato se sklepne ugotovitve, kot so navedene v uvodnih izjavah 135 in 136 začasne uredbe, potrdijo.
1. Vpliv uvoza iz Kitajske
(139)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe se je na začasni stopnji preučilo, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije.
(140)
Nekatere strani so trdile, da je bil upad proizvodnje in prodaje industrije Unije posledica zmanjšane potrošnje. Trdile so tudi, da so bili učinki kitajskega uvoza zagotovo omejeni, saj se je kitajski tržni delež povečal le za 1,6 %, od tega pa je bil lahko s tržnim deležem industrije Unije povezan največ 1 %.
(141)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v preiskavi ugotovljeno časovno sovpadanje med povečanim tržnim deležem kitajskega uvoza ter zmanjšanjem dobičkov in povečanjem obsega zalog industrije Unije. Poleg tega industrija Unije ni bila pod pritiskom le zaradi povečanega tržnega deleža, temveč bolj zaradi cenovnega obnašanja in visokih stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov.
(142)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 113, so bile v preiskavi ugotovljene znatne stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen. Ugotovljeno je bilo tudi, da so industrija Unije in uvozniki v veliki meri prodajali istim strankam, kar je pomenilo, da sta bila industrija Unije in dampinški uvoz v neposredni konkurenci za naročila.
(143)
Na splošno to pomeni, da sta bila zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije in poslabšanje večine kazalnikov škode posledica cenovnega pritiska in ne le obsega uvoza.
2. Pomanjkanje konkurence med ploščicami, proizvedenimi v Uniji, in dampinškimi ploščicami, uvoženimi iz Kitajske
(144)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da uvoz keramičnih ploščic iz Kitajske ni mogel povzročiti škode industriji Unije, ker ni primerljiv. V zvezi s tem so trdile, da keramične ploščice iz Kitajske oskrbujejo trg z enovitimi izdelki, medtem ko je proizvodnja industrije Unije usmerjena v naročila v manjših serijah. Trdile so tudi, da kitajska industrija in industrija Unije nista v konkurenci, saj kitajska industrija deluje v nizkem do srednjem segmentu, medtem ko industrija Unije deluje v srednjem do visokem segmentu. V zvezi s tem je bila kot dokaz navedena omejena izguba tržnega deleža industrije Unije.
(145)
Čeprav niso bili predloženi nobeni utemeljeni dokazi v podporo navedenim trditvam, je bilo pozorno preučeno, ali je kitajski uvoz dejansko konkuriral ploščicam, proizvedenim v Uniji.
(146)
V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da je Komisija izvedla zelo podrobne primerjave, ki so omogočile razlikovanje med več sto različnimi vrstami ploščic. V tem primeru je bila v preiskavi ugotovljena znatna stopnja ujemajočih se vrst med industrijo Unije in izvozniki. To jasno dokazuje, da sta industrija Unije in kitajski uvoz v konkurenci, kar zadeva vrste izdelkov. Opozoriti je treba tudi, da je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so industrija Unije in proizvajalci izvozniki v neposredni konkurenci, ker si delijo iste stranke.
(147)
V zvezi s trditvijo, da keramične ploščice iz Kitajske oskrbujejo trg z enovitimi izdelki, medtem ko industrija Unije proizvaja naročila v manjših serijah, je treba opozoriti (glej uvodno izjavo 95 začasne uredbe), da je ravno pritisk s strani kitajskega uvoza prisilil industrijo Unije v preusmeritev na manjše serije izdelkov z večjo raznovrstnostjo po barvah in velikosti. Industrija Unije je še vedno navzoča v vseh segmentih trga, pri čemer je treba vzorec, ki kaže na to, da se je morala industrija Unije osredotočiti na posebne vrste izdelkov, v nasprotju z navedenimi trditvami obravnavati kot dokaz navzočnosti neposredne konkurence.
(148)
Glede na navedeno argumenta, da kitajski uvoz ni povzročil škode industriji Unije, ker nista v konkurenci, ni mogoče zagovarjati.
3. Učinki drugih dejavnikov
3.1 Vpliv uvoza iz drugih tretjih držav
(149)
Nekatere strani so vztrajale pri argumentu, da je treba vpliv turškega uvoza obravnavati kot znatnega. V zvezi s cenami je ena stran izpodbijala sklepno ugotovitev, da je bilo povišanje turških cen za 19 % znatno.
(150)
Ta argument je bil obravnavan v uvodni izjavi 118 začasne uredbe, pri čemer niso bili ugotovljeni nobeni novi dokazi, ki bi razveljavili sklepno ugotovitev z začasne stopnje. V zvezi s tem je potrjeno, da je treba povišanje turških cen za 19 % obravnavati kot znatno. Poleg tega je treba, kot je navedeno v uvodni izjavi 41, opozoriti, da ni bilo nobenih dokazov o dampinškem uvozu iz te države, ki bi povzročil škodo industriji Unije, zato tega argumenta ni mogoče zagovarjati.
3.2 Vpliv zmanjšanja potrošnje
(151)
Ena zainteresirana stran je trdila, da je zmanjšanje potrošnje vplivalo večinoma na Španijo in Italijo, kjer je bila domnevno povzročena največja škoda. Po drugi strani so bile glavni cilj kitajskega uvoza severne države članice, kjer se potrošnja ni zmanjšala in kjer so proizvajalci Unije domnevno utrpeli manjšo škodo. Ista stran je trdila tudi, da si je španska industrija keramičnih ploščic leta 2010 opomogla, kar kaže na to, da med kitajskim izvozom ter proizvodnjo in prodajo industrije Unije ni nobene povezave.
(152)
Ena stran je trdila, da bi bilo treba povečanje zalog, zabeleženo s strani industrije Unije, pripisati zmanjšanju potrošnje Unije in ne dampinškemu kitajskemu uvozu.
(153)
Trditve, da zmanjšanje potrošnje ni vplivalo na severnoevropske države članice in da je bil uvoz iz Kitajske usmerjen le v severno Evropo, niso bile podprte z nobenimi utemeljenimi dokazi. Podatki vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov kažejo ravno nasprotno, in sicer da je ta prodaja enakomerno porazdeljena po Uniji. Poleg tega Španija in Italija skupaj predstavljata 28 % te prodaje, pri čemer je ta delež le nekoliko manjši od prodaje Nemčiji (32 %). Na podlagi tega so bile te trditve zavrnjene.
(154)
Komisija v zvezi s trditvijo, da bi bilo treba povečanje zalog, zabeleženo s strani industrije Unije, pripisati zmanjšanju potrošnje Unije, opozarja na obrazložitev iz uvodne izjave 108 začasne uredbe, tj. da je bil pritisk kitajskega uvoza zelo velik zlasti v sektorju prodaje velikih serij in da je to očitno vplivalo na zaloge proizvajalcev Unije. Povečanja zalog v obravnavanem obdobju ni mogoče pojasniti le s težavo pri prodaji izdelkov, ampak tudi s potrebo po ohranitvi razpoložljivosti številnih različnih izdelkov v zalogah. Zato se sklepna ugotovitev o škodljivem učinku kitajskega uvoza na zaloge potrdi.
3.3 Vpliv gospodarske krize
(155)
Več zainteresiranih strani je vztrajalo, da je gospodarska kriza resnični vzrok za težave, s katerimi se sooča industrija Unije. Kot dokaz so predložile dejstvo, da se je položaj najbolj poslabšal med letoma 2008 in 2009, tj. tistega leta, ko je nastopila kriza, medtem ko so se razmere v naslednjem obdobju ublažile. Izpostavile so tudi, da je obravnavano obdobje vključevalo poraste in padce v ciklu, pri čemer je najvišjo točko predstavljal razcvet v gradbenem sektorju, najnižjo pa finančna kriza in zmanjšanje izvoza zaradi ustanovitve novih proizvodnih obratov v državah tretjega sveta.
(156)
Ena zainteresirana stran je po dokončnem razkritju vztrajala, da je poslabšanje številnih kazalnikov škode posledica gospodarske krize in ne dampinškega uvoza. Po navedbah te strani je recesija vplivala na povečanje povpraševanja po veliki količini nizkocenovnih izdelkov. Zato se je morala industrija Unije bolj osredotočiti na proizvodnjo za naročila v velikih količinah, pri čemer je bila Kitajska v tem segmentu že dejavna, posledica tega pa je bilo povečanje obsega zalog. Poleg tega je recesija v Uniji domnevno povzročila višjo inflacijo v primerjavi s Kitajsko, kar je prispevalo k povečanju stroškov proizvodnje za proizvajalce Unije, zaradi česar je industrija Unije domnevno prodajala po cenah, ki so bile nižje od stroškov proizvodnje.
(157)
Druga stran je trdila, da se je dobiček industrije Unije v zadnji četrtini OP znatno povečal in da to dokazuje, da si je industrija Unije po gospodarski krizi opomogla. Ta stran je zahtevala, da bi moral biti dobiček za OP naveden po četrtinah, kar bi verjetno kazalo na znatno višjo dobičkonosnost proti koncu OP.
(158)
Dejstvo, da je gospodarska recesija vplivala na uspešnost industrije Unije, je bilo priznano že v uvodni izjavi 120 uredbe o uvedbi začasnih ukrepov. V zvezi s tem je treba opozoriti, da ustrezni pravni standardi določajo, da se lahko vzročna zveza ugotovi v primeru, da je dampinški uvoz povzročil znatno škodo industriji Unije. Vendar ni nujno, da je dampinški uvoz edini vzrok za škodo.
(159)
Poleg tega je preiskava pokazala, da se je povečanje kitajskega izvoza lahko nadaljevalo kljub gospodarski krizi. Kitajska je bila dejansko edina udeleženka na trgu, ki je bila zmožna ohraniti svoj tržni delež v težkih gospodarskih razmerah.
(160)
Kar zadeva strukturno spremembo povpraševanja v Uniji, navedeno v uvodni izjavi 156, niso bili predloženi nobeni dokazi v podporo tej trditvi. Opozoriti je treba, da je preiskava, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 106 začasne uredbe, pokazala ravno nasprotno, in sicer da je morala industrija Unije spremeniti svoj izbor izdelkov z dobavo po vrsti, barvi in velikosti raznovrstnejših izdelkov ter povečati svoje zaloge, da bi se lahko zelo hitro odzvala na zelo posebna naročila. Zato je treba to trditev zavrniti.
(161)
Kar zadeva vpliv inflacije na stroške proizvodnje, je treba opozoriti, da stopnja inflacije v Uniji med obravnavanim obdobjem v povprečju ni bila višja od stopnje inflacije na Kitajskem in da zato ne more pojasniti težav proizvajalcev Unije pri prodaji po trajnostnih cenah. Poleg tega glede na stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen ni mogoče skleniti, da je industrija Unije prispevala k znižanju kitajskih uvoznih cen. Na podlagi tega je bilo treba trditev, ki jo je podala ta stran, zavrniti.
(162)
Po drugi strani je treba v zvezi s položajem industrije Unije opozoriti, da je začasna uredba (uvodna izjava 126) pokazala, da je agresivno cenovno obnašanje kitajskih izvoznikov med obravnavanim obdobjem vplivalo na dobičkonosnost industrije Unije že pred svetovno gospodarsko recesijo. To dokazuje, da je tudi ob odsotnosti krize pritisk nizkocenovnega uvoza iz Kitajske sam po sebi zadostoval za povzročitev znatne škode industriji Unije.
(163)
To dejstvo, če je obravnavano skupaj z dampinškimi cenami, potrjuje sklepno ugotovitev, da vzročna zveza med kitajskim izvozom in škodo, povzročeno industriji Unije, zaradi gospodarske recesije ni prekinjena.
(164)
Kar zadeva zahtevo, da se dobiček za OP navede po četrtinah, to v trenutni preiskavi ni veljalo za pomembno, saj bi bilo treba dobiček tudi v primeru izrazitega izboljšanja primerjati s ciljnim dobičkom v višini 3,9 %.
3.4 Vpliv neprestrukturiranja industrije Unije
(165)
Ena zainteresirana stran je trdila, da bi bilo treba škodo proizvajalcem Unije pripisati njihovemu neprestrukturiranju, saj so se na krčenje trga v višini 29 % odzvali le z zmanjšanjem zmogljivosti za 7 % in zmanjšanjem zaposlenosti za 16 %.
(166)
V tem sektorju je zmanjšanje proizvodne zmogljivosti težaven postopek, saj je povečanje zmogljivosti v primeru morebitnega okrevanja trga zelo drago za proizvajalce. Stopnja zmanjšanja zaposlenosti iz zadevnega obdobja je bila enaka stopnji zmanjšanja trga. Ni nujno, da gibanje zaposlenosti popolnoma odraža gibanje proizvodnje, saj niso vsa delovna mesta neposredno povezana z dejansko proizvodnjo. Nazadnje, dejstvo, da zmanjšanje zmogljivosti in delovne sile v industriji ni popolnoma ustrezalo krčenju trga, ne kaže na neprestrukturiranje. Zato je treba zmanjšanje zmogljivosti za 7 % in zmanjšanje zaposlenosti za 16 % v nasprotju s trditvami in ob upoštevanju strukture industrije obravnavati kot znatno.
3.5 Učinek uspešnosti industrije Unije na izvozne trge
(167)
Ena zainteresirana stran je trdila, da je zmanjšanje izvoza industrije Unije posledica visokih cen in ne učinka kitajskega uvoza.
(168)
V zvezi s to trditvijo je treba opozoriti, da si je izvoz industrije Unije po gospodarski krizi opomogel. Zato trditve, da bi imel izvoz znaten škodljiv učinek na rezultate industrije Unije, ni mogoče sprejeti.
4. Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi
(169)
Niti eden od argumentov, ki so jih predložile zainteresirane strani, ne dokazuje, da je vpliv dejavnikov, razen dampinškega uvoza iz Kitajske, tako velik, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in ugotovljeno škodo. Sklepne ugotovitve o vzročni zvezi iz začasne uredbe se potrdijo.
F. INTERES UNIJE
(170)
Komisija je ob upoštevanju pripomb strani izvedla nadaljnjo analizo vseh argumentov v zvezi z interesom Unije. Vsa vprašanja so bila preučena in sklepne ugotovitve iz začasne uredbe so bile potrjene.
1. Interes industrije Unije
(171)
Ker v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo pripomb, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 137 do 141 začasne uredbe potrdijo.
2. Interes uvoznikov
(172)
Ena stran je trdila, da je uvedba ukrepov ogrozila gospodarski obstoj uvoznikov, saj bi lahko dodatne stroške dajatev le delno prenesli na svoje stranke.
(173)
Dve strani sta po dokončnem razkritju nasprotovali sklepni ugotovitvi, da se lahko uvozniki zlahka preusmerijo s kitajske oskrbe na druge oskrbovalne vire, zlasti ker kakovost in cene niso primerljive.
(174)
V zvezi s to trditvijo je treba opozoriti, da za velik del uvoza dajatve ne veljajo, saj ni kitajskega porekla. Lastnosti izdelka, ki se proizvaja po vsem svetu s primerljivo kakovostjo, kažejo na to, da so ti izdelki zamenljivi in da so zato kljub trditvam na voljo številni nadomestni viri. Tudi za uvoznike, ki se zanašajo na kitajski uvoz, za katerega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je dampinški in da se prodaja po cenah, ki so znatno nelojalno nižale prodajne cene izdelkov s poreklom iz Unije, je preiskava pokazala, da lahko uvozniki pri svojih prodajnih cenah uporabljajo pribitke, ki presegajo 30 %. To skupaj z dejstvom, da je bilo za uvoznike ugotovljeno, da so ustvarili dobiček v višini približno 5 %, in njihovo možnostjo, da vsaj del morebitnih povišanih stroškov prenesejo na svoje stranke, kaže na to, da lahko obvladajo vpliv ukrepov.
(175)
Poleg tega uvedba ukrepov v skladu s sklepno ugotovitvijo iz uvodne izjave 144 začasne uredbe ne bi ovirala uvoznikov Unije pri povečanju njihovih deležev uvoza izdelkov iz drugih nedampinških virov, ki so jim na voljo v Uniji in drugih tretjih državah.
(176)
En uvoznik je trdil, da bodo za določeno vrsto izdelkov kitajske cene trenutno višje od cen industrije Unije in da zato ukrepi v prihodnje ne bodo dopuščali izvoza te posebne vrste.
(177)
Ta trditev ni bila podprta z nobenimi dokazi. Poleg tega je na podlagi razpoložljivih informacij ta vrsta izdelkov predstavljala le majhen delež trga in ne bo imela znatnega vpliva na stanje oskrbe na trgu Unije. Zato je bila trditev zavrnjena.
3. Interes uporabnikov
(178)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da bo vpliv na uporabnike znaten. Zlasti so trdile, da bo tudi minimalno povišanje cen za 32,3 % preprečilo kakovostne nakupe strank. Trdile so tudi, da bo vpliv na velike raznolike trgovine z izdelki za hišna popravila morda res omejen, vendar bo na majhne specializirane trgovine znaten.
(179)
Kar zadeva vpliv na končne uporabnike, Komisija potrjuje, kar je bilo začasno sklenjeno v uvodnih izjavah 152 in 153 uredbe Komisije o uvedbi začasnih dajatev, tj. da bo cenovni učinek omejen.
(180)
Gradbeni sektor, ki je eden od večjih strank proizvajalcev keramičnih ploščic, se je odločil, da ne bo sodeloval v preiskavi. Po uvedbi začasnih ukrepov je bilo Evropsko združenje gradbene dejavnosti (FIEC) ponovno pozvano k predložitvi statističnih podatkov o tem, v kolikšni meri bi nanj vplivala uvedba ukrepov oziroma ali bi sploh imela kakršen koli vpliv. Združenje FIEC je potrdilo, da je kljub temu, da niso neposredno na voljo nobene informacije, stroškovni vpliv ukrepov na njihovo splošno poslovanje zelo majhen. Pojasnilo je tudi, da je treba pomanjkanje interesa s strani članov združenja obravnavati kot znak podpore predlogu Komisije.
(181)
Nazadnje, Komisija v zvezi z majhnimi specializiranimi trgovinami ni mogla pridobiti nobenih dokončnih podatkov, ki bi potrdili velikost in obseg vpliva protidampinškega ukrepa. Vzporedno s tem, kar se zgodi z uvozniki, je treba upoštevati, da se keramične ploščice proizvajajo v Uniji in v številnih nedampinških tretjih državah, zato je resno tveganje v zvezi s pomanjkanjem oskrbe za maloprodajne trgovine mogoče izključiti.
4. Interes končnih potrošnikov
(182)
Prizadevanje je bilo usmerjeno v pridobitev podrobnejše ocene učinka od potrošnikov. Preiskava je pokazala, da bo vpliv verjetno omejen.
(183)
Prvič, absolutna vrednost ukrepov je izračunana glede na uvozno ceno, tj. na osnovi, ki je veliko nižja od končne maloprodajne cene zadevnega izdelka. Ta vrednost se lahko, preden doseže končno stranko, v različnih fazah (uvozniki, veletrgovci, prodajalci na drobno) zmanjša. Tudi če bi uvozniki in preprodajalci prenesli celotno breme dajatve na stranke, je treba opozoriti, da je na trgu velika ponudba izdelkov, za katere ukrepi ne veljajo ter ki jih proizvajajo proizvajalci Unije in proizvajalci iz tretjih držav.
(184)
Komisija je izračunala vpliv protidampinških dajatev na cene, zaračunane potrošnikom, tako da je ocenila znesek dajatev, ki ga je treba plačati, glede na dejanski uvoz iz Kitajske, in ob predvidevanju, da bodo uvozniki, veletrgovci in prodajalci na drobno prenesli vse dodatne stroške na končne potrošnike, dodelila ta znesek neposredno potrošnikom. Stroškovni vpliv, izračunan na takšen način, je znatno manjši od 0,5 EUR na m2. Opozoriti je treba, da je bilo v začasni uredbi sklenjeno, da znaša povprečna letna potrošnja s strani potrošnikov v Uniji približno 2,2 m2 na osebo. Zato bo povišanje stroškov glede na majhen vpliv dajatve na kvadratni meter verjetno omejeno tudi v primeru, da bi potrošnik kupil znatno količino zadevnega izdelka za gradbena ali obnovitvena dela.
5. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(185)
Za učinke uvedbe ukrepov se lahko pričakuje, da bodo pomagali industriji Unije, in sicer prek posledičnih pozitivnih učinkov na konkurenčne pogoje na trgu Unije ter zmanjšanja nevarnosti v zvezi z zapiranjem in zmanjšanjem zaposlenosti.
(186)
Poleg tega se lahko za uvedbo ukrepov pričakuje, da bo imela omejen vpliv na uporabnike/uvoznike, ki bodo lahko kupovali izdelke od velikega števila različnih dobaviteljev na trgu Unije in iz drugih tretjih držav.
(187)
Na podlagi navedenega ni mogoče skleniti, da bi bila uvedba ukrepov v nasprotju z interesom Unije.
G. DOKONČNI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
1.1 Razkritje
(188)
Dve zainteresirani strani sta trdili, da bi morala Komisija razkriti stopnjo nelojalnega nižanja ciljnih cen v začasni uredbi, ena od njiju pa je trdila, da nerazkritje teh podatkov pomeni, da zainteresirane strani niso mogle oceniti, ali je bilo pravilo nižje dajatve pravilno uporabljeno.
(189)
V odgovor na navedeno so bile začasne stopnje naslednje:
Družba
Stopnja škode
Wonderful Group
52,6 %
Xinruncheng Group
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd.
73,9 %
Vsi drugi sodelujoči proizvajalci
66,0 %
Ostali
95,8 %
1.2 Stopnja škode
(190)
Ena stran je trdila, da je Komisija za določitev škode uporabila neusklajen pristop in da bi morale njene sklepne ugotovitve temeljiti na tehtanem povprečju podatkov celotne industrije.
(191)
V zvezi s to trditvijo je treba opozoriti, da ugotovitve o stopnji odprave škode temeljijo na preverjenih podatkih, ki so specifični za družbe in so veljali za najzanesljivejšo podlago za upoštevanje vseh ustreznih dejstev za namene primerjave. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.
(192)
Ob upoštevanju sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti ukrepe za preprečitev nadaljnje škode industriji Unije, ki jo povzroča dampinški uvoz iz Kitajske.
(193)
Za namen določitve stopnje teh dajatev so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in znesek dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(194)
Zato je veljalo za primerno, da se stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen izračuna na podlagi cen, določenih iz podatkov, ki so jih predložili proizvajalci Unije in kitajski izvozniki.
(195)
Pri izračunu zneska protidampinške dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je veljalo, da bi bilo treba dajatev izračunati tako, da bi industriji Unije omogočila, da krije svoje stroške proizvodnje in ustvari razumen dobiček. Veljalo je, da je ta razumen dobiček pred obdavčitvijo enak dobičku, ki ga je industrija te vrste ustvarila od prodaje zadevnega izdelka v Uniji pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, tj. v odsotnosti dampinškega uvoza. Ta dobiček je bil ocenjen glede na dobičkonosnost v višini 3,9 %, ki jo je Unija dosegla leta 2007, kot je prikazano v preglednici 12 začasne uredbe.
(196)
Stopnje škode, ki so bile določene, so naslednje:
Družba
Stopnja škode
Wonderful Group
58,5 %
Xinruncheng Group
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd.
58,6 %
Vsi drugi sodelujoči proizvajalci
65,0 %
Ostali
82,3 %
(197)
Opozoriti je treba, da je bila stopnja škode za „vse druge sodelujoče proizvajalce“ določena brez uporabe podatkov skupine Kito Group, ker skupina Kito Group ni bila del vzorca in ker je bilo to v skladu z načinom izračuna stopnje dampinga za „vse druge sodelujoče proizvajalce“ (glej prvi stavek člena 9(6) osnovne uredbe). Za Kito Group se glede na uporabo člena 18 osnovne uredbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 54, uporablja preostala stopnja škode.
(198)
Opozoriti je treba tudi, da so stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen višje od stopenj dampinga, določenih v uvodnih izjavah 88 do 93, zato mora stopnja dampinga služiti kot podlaga za določitev stopnje dajatve v skladu s pravilom nižje dajatve.
(199)
Za zagotovitev enakega obravnavanja morebitnih novih proizvajalcev izvoznikov in sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec, navedenih v Prilogi I k tej uredbi, je treba sprejeti določbe za tehtano povprečno dajatev, uvedeno za slednje družbe, ki jih je treba uporabljati za morebitne nove proizvajalce, ki sicer ne bi bili upravičeni do pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, saj člen 11(4) ne velja, kadar se uporabi vzorčenje.
2. Carinska deklaracija
(200)
Statistični podatki o zadevnem izdelku so pogosto izraženi v kvadratnih metrih. Vendar takšna dodatna enota za zadevni izdelek ni navedena v kombinirani nomenklaturi iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (6). Zato je treba zagotoviti, da v izjavi o sprostitvi v prosti promet ni navedena le teža v kilogramih ali tonah, ampak tudi število kvadratnih metrov zadevnega izdelka, ki se uvaža.
3. Dokončno pobiranje začasne dajatve
(201)
Ob upoštevanju višine ugotovljenih stopenj dampinga in stopnje škode, povzročene industriji Unije, velja, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati.
(202)
Če so dokončne dajatve višje od začasnih dajatev, bi bilo treba dokončno pobrati le zneske, zavarovane na stopnji začasnih dajatev, medtem ko bi bilo treba zavarovane zneske, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev, sprostiti.
4. Oblika ukrepov
(203)
Ena zainteresirana stran je predlagala, naj bodo ukrepi v obliki minimalne uvozne cene (MIP) namesto v obliki dajatev ad valorem. Vendar MIP za zadevni izdelek ni ustrezna, saj slednji obstaja v številnih vrstah izdelkov, katerih cene se znatno razlikujejo, zato je tveganje navzkrižnega nadomestila znatno. Poleg tega se pričakuje, da se bodo vrste izdelkov dodatno razvile pri oblikovanju in končni obdelavi, zato MIP ne bo več zagotavljala ustrezne podlage za stopnjo dajatve. Zato je zahteva po uvedbi ukrepov v obliki MIP zavrnjena.
(204)
Druga stran je zahtevala, naj bodo ukrepi v obliki uvoznih kvot. Vendar uvozne kvote niso v skladu z osnovno uredbo ali mednarodno dogovorjenimi pravili. Zato je bilo treba zahtevo zavrniti -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz glaziranih in neglaziranih keramičnih ploščic za tlakovanje in oblaganje; glaziranih in neglaziranih keramičnih kockic za mozaik in podobno, na podlagi ali brez podlage, ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 in 6908 90 99, ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo navedene družbe, je naslednja:
Družba
Dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd.; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd.; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,5 %
B010
Družbe, navedene v Prilogi I
30,6 %
Vse druge družbe
69,7 %
B999
3. Za uporabo individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2, se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki je skladen z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki velja za vse druge družbe.
4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo (EU) št. 258/2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz keramičnih ploščic, ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 in 6908 90 99, ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo znesek dokončnih protidampinških dajatev, se sprostijo.
Člen 3
Kadar proizvajalec iz Ljudske republike Kitajske Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da ni izvažal blaga iz člena 1(1) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske med obdobjem preiskave (od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010), da ni povezan z izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, oziroma da je dejansko izvažal zadevno blago ali prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo izvažal znatno količino v Unijo, po koncu obdobja preiskave, lahko Svet z navadno večino na predlog Komisije in po posvetovanju s svetovalnim odborom spremeni člen 1(2), da bi navedenemu proizvajalcu pripisal dajatev, ki se uporablja za sodelujoče proizvajalce, ki niso vključeni v vzorec, v višini 30,6 %.
Člen 4
Kadar je v zvezi z izdelki iz člena 1 predložena izjava o sprostitvi v prosti promet, se v ustrezno polje navedene izjave vnese število kvadratnih metrov izdelkov, ki se uvažajo.
Člen 5
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 12. septembra 2011