PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 325/2012
ze dne 12. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1043/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí od 14,6 % do 52,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce z Indie požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(5)
Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala pro svá konečná zjištění za nezbytné.
(6)
Ve 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly čínské společnosti, které se dosud nepřihlásily, avšak domnívají se, že by jim měla být vyměřena individuální sazba cla, vyzvány, aby se přihlásily do deseti dnů od vyhlášení. Žádná čínská společnost tak neučinila.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, z nichž vychází záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných zjištění“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k těmto poskytnutým konečným zjištěním vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a v odůvodněných případech k nim bylo přihlédnuto.
1.3 STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(9)
Jelikož ohledně stran dotčených řízením nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 3. až 8. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 DOTČENÝ VÝROBEK
(10)
Dotčeným výrobkem je výrobek popsaný v 10. a 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR.
(11)
Existují dva typy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, avšak nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(12)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo, při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2 OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se platnost 10. až 13. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 INDIE
3.1.1 PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA
(15)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise konstatovala, že jeden indický vyvážející výrobce nemůže být považován za spolupracující stranu, a proto byly závěry týkající se této společnosti učiněny na základě dostupných údajů, jak stanoví článek 18 základního nařízení.
(16)
Po poskytnutí prozatímních zjištění této společnosti, Star Oxochem Pvt. Ltd, podala uvedená společnost další vysvětlení a upřesnění týkající se informací, které poskytla v předchozím průběhu šetření. Uvedená společnost rovněž požádala o slyšení před Komisí za přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod. Společnost uvedla, že jelikož poskytla odpovědi na dotazník a s ohledem na skutečnost, že útvary Komise provedly inspekci v prostorách společnosti, a také s ohledem na dodatečná vysvětlení a upřesnění, která byla nyní poskytnuta, by nebylo přiměřené, aby se k ní nadále přistupovalo jako k vyvážejícím výrobcům, kteří při šetření vůbec nespolupracovali.
(17)
S ohledem na výše uvedené, zejména na dodatečná vysvětlení a upřesnění, mají útvary Komise za to, že mohou částečně použít původní informace, konkrétně údaje týkající se vývozních cen, neboť tyto údaje byly shledány jako spolehlivé. Z výše uvedených úvah vyplývá, že prozatímní závěry zmíněné ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají nadále platné pouze částečně, a v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3 základního nařízení vycházejí závěry ohledně této společnosti částečně z dostupných údajů a částečně z jejích vývozních cen.
3.1.2 BĚŽNÁ HODNOTA
(18)
Pokud jde o metodu výpočtu běžné hodnoty pro Indii, nebyly vzneseny žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost zjištění uvedených v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracující společnost.
(19)
Pokud jde o Star Oxochem a s ohledem výše uvedená zjištění (16. a 17. bod odůvodnění), byla běžná hodnota stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Běžná hodnota pro tuto společnost proto vycházela z váženého průměru reprezentativního objemu domácího prodeje uskutečněného druhou, spolupracující společností, Punjab Chemicals.
3.1.3. VÝVOZNÍ CENA
(20)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se způsob stanovení vývozní ceny uvedený v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Punjab Chemicals.
(21)
S ohledem na závěry uvedené v 16. a 17. bodě odůvodnění výše se vývozní cena pro Star Oxochem v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoví na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které mají zaplatit nezávislí zákazníci za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
3.1.4 SROVNÁNÍ
(22)
Jelikož ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozních cen nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 20. a 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracujícího výrobce, společnost Punjab Chemicals.
(23)
Pokud jde o Star Oxochem, byly provedeny úpravy v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, a to na základě ověřených úprav u Punjab Chemicals.
3.1.5 DUMPINGOVÉ ROZPĚTÍ
(24)
Pokud jde o spolupracujícího výrobce, nebyly k prozatímním zjištěním Komise vzneseny žádné připomínky. Dumpingové rozpětí stanovené ve 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(25)
Pokud jde o Star Oxochem a vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí 31,5 %.
(26)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany Indie (méně než 80 %) se předběžně mělo za to, že nejvhodnější metodou pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí bude nejvyšší dumpingová transakce spolupracující strany. Tato transakce není výjimečná ani z hlediska množství ani z hlediska ceny, a je proto považována za reprezentativní vzorek, který vede k přiměřenému a odpovídajícímu výsledku v poměru k dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracujícího výrobce.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje platnost zjištění uvedených ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(28)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením pro Indii činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
3.2 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
3.2.1 ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ / INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ
(29)
Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, jedna skupina čínských společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, nebo případně, pokud by to nebylo možné, o individuální zacházení, zatímco další skupina čínských společností požádala pouze o individuální zacházení. Jak je uvedeno ve 26. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, požadavek na zacházení jako v tržním hospodářství byl odmítnut, avšak oběma skupinám společností bylo prozatímně přiznáno individuální zacházení.
(30)
Ohledně těchto prozatímních zjištění nebyly vzneseny žádné připomínky, a platnost 26. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.2.2 SROVNATELNÁ ZEMĚ
(31)
K prozatímnímu výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost 33. a 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.3 BĚŽNÁ HODNOTA
(32)
V prozatímním nařízení bylo vysvětleno, že Komise stanovila odděleně běžné hodnoty pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Zatímco běžná hodnota pro nerafinovanou kyselinu šťavelovou byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii, běžná hodnota pro rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se v Indii nevyrábí, byla určena na základě výrobních nákladů na indickou nerafinovanou kyselinu šťavelovou navýšených o 12 % za účelem zohlednění dodatečných výrobních nákladů a také prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(33)
Oba spolupracující výrobci z Číny zpochybnili zmíněné 12 % navýšení o dodatečné výrobní náklady tvrzením, že Komise tyto dodatečné náklady nikdy neověřila, nýbrž se zdá, že se jedná pouze o hrubý odhad na základě metody, která jim nebyla sdělena spolu s ostatními prozatímními zjištěními. Jeden z vyvážejících výrobců uvedl, že odhaduje dodatečné výrobní náklady pouze na 5 %, ačkoli tohoto tvrzení nepodložil žádnými fakty.
(34)
Je třeba uvést, že zmíněné navýšení bylo stanoveno na základě informací, které poskytli sami spolupracující čínští vyvážející výrobci. Za prvé je třeba poznamenat, že stejná společnost, která nyní tvrdí, že dodatečné výrobní náklady činí pouze přibližně 5 %, původně ve své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení výslovně uváděla dodatečné náklady 10-15 %. Za druhé, během inspekcí v prostorách zmíněných společností oba spolupracující výrobci potvrdili, že se dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové ve srovnání s nerafinovanou kyselinou šťavelovou pohybují v rozmezí 10-12 %. Za třetí, pro tuto úroveň 10-12 % dodatečných výrobních nákladů hovoří i výpočty výrobního odvětví Unie. S ohledem na informace poskytnuté spolupracujícími výrobci bylo navýšení o 12 % považováno za odpovídající.
(35)
Proto jelikož nebyly uvedeny žádné podložené informace nebo podpůrné důkazy odůvodňující nižší navýšení, potvrzuje se platnost zjištění uvedených v 35. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.4 VÝVOZNÍ CENA
(36)
Oběma vyvážejícím výrobcům z ČLR bylo přiznáno individuální zacházení, proto jejich vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vycházejí z cen, které zaplatili nebo mají zaplatit první nezávislí odběratelé v Unii.
(37)
Jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 38. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5 SROVNÁNÍ
(38)
Jeden ze spolupracujících výrobců namítl, že prodejní, režijní a správní náklady jeho obchodníka ve spojení ani jeho provize by neměly být odečteny od vývozní ceny v rámci úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Dotyčný výrobce uvedl, že přímé prodejní náklady jeho obchodníka ve spojení již byly od vývozní ceny odečteny při výpočtu ceny ze závodu za účelem srovnání s běžnou hodnotou na témže základě.
(39)
Uvedený výrobce tvrdil, že jeho obchodník ve spojení je dceřiná společnost, jíž je jediným vlastníkem, a že si s ohledem na strategii dělení zisku z vývozu v rámci celé skupiny neúčtuje žádnou provizi. Kromě toho podle uvedené společnosti zbývající prodejní, režijní a správní výdaje představují souhrnné náklady na provoz společnosti, a nejsou přímo spojeny s prodejem, a proto by neměly být odečteny od vývozní ceny.
(40)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení se provizemi rozumí rovněž obchodní přirážky obchodníka, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Je tedy nepodstatné, zda byla provize skutečně zaplacena, či nikoliv. Podstatné je, zda obchodník prodal zboží s přirážkou a zda plnil funkce obdobné funkcím obchodního zástupce.
(41)
Ze skutečností zjištěných před inspekcí a během inspekce v uvedené obchodní společnosti vyplývá, že tato společnost během období šetření prodávala kyselinu šťavelovou vyráběnou dotyčným výrobcem ve spojení odběrateli v EU. Uvedený výrobce zároveň stejnému odběrateli v EU dodával také přímo. Obchodník ve spojení proto dělal stejnou práci jako výrobce, s jiným personálem v jiném sídle a v jiném městě, a vznikly mu tak vlastní náklady, které se odrážejí ve vývozní ceně.
(42)
Ze zjištěných skutečností je rovněž zřejmé, že uvedená obchodní společnost nakupovala vyvážené zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení a vlastním jménem je dále prodávala s přirážkou, za cenu, kterou sama dojednala s konečným nezávislým odběratelem.
(43)
Byly rovněž zjišťovány skutečnosti ohledně uvedené obchodní společnosti, co se týče jejího plnění funkcí obchodního zástupce. Z těchto skutečností je především zřejmé, že výrobce prodával významné objemy dotčeného výrobku přímo do EU a že do EU vyvážel rovněž přes svoji obchodní společnost ve spojení. Pouze přibližně třetina prodeje do EU se uskutečnila prostřednictvím této společnosti ve spojení. Zmíněný obchodník rovněž prodával kyselinu šťavelovou od dalších výrobců, s nimiž nebyl ve spojení. Ze zjištěných skutečností vyplývá, že více než polovina nákupů kyseliny šťavelové uvedeného obchodníka byla od dodavatelů, s nimiž nebyl ve spojení, a od jeho výrobce ve spojení byla méně než polovina jeho nákupů.
(44)
Uvedený obchodník tak nemohl být navzdory svému vztahu s vyvážejícím výrobcem považován za interní prodejní oddělení vyvážejícího výrobce.
(45)
Z předložených a ověřených údajů rovněž jasně vyplývá, že obchodník platí za zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení až poté, co dostane sám zaplaceno od odběratele v EU. Finanční riziko tudíž zůstává na výrobci, a nikoli na obchodníkovi.
(46)
Proto se mělo za to, že uvedený obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Tvrzení, že by neměly být provedeny úpravy o provize podle čl. 2 odst. 10 písm. i), se proto odmítá.
(47)
Rovněž tvrzení, že by neměly být zohledněny prodejní, režijní a správní náklady, jelikož nezahrnují přímé výdaje na prodej, nelze přijmout. Tyto režijní náklady mají dopad na strukturu nákladů společnosti, a ovlivňují proto vývozní cenu. Část těchto nákladů byla proto odečtena od vývozní ceny, aby bylo možné provést spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, ze závodu. Toto tvrzení se odmítá.
(48)
Provize byla stanovena na základě ziskového rozpětí dovozce v EU, který není s danou společností ve spojení, nikoliv na základě skutečné přirážky obchodníka, která byla podstatně vyšší. Tato metoda byla považována za vhodnější, neboť skutečná přirážka by vycházela z interních cen za převod, které neodrážejí skutečné podmínky na trhu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, potvrzuje se platnost 39. až 44. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.6 DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ
(50)
Jedna skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že by individuální dumpingová rozpětí měla být stanovena odděleně pro nerafinovanou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Tito výrobci tvrdili, že ačkoli byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou zvlášť pro jednotlivé druhy dotčeného výrobku, bylo stanovenou jedno společné dumpingové rozpětí pro oba druhy kyseliny šťavelové. Tvrdili dále, že by bylo vhodnější stanovit dumpingové rozpětí pro každý druh kyseliny šťavelové zvlášť, neboť skupinu tvoří dvě výrobní společnosti, z nichž jedna vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhá vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou.
(51)
Nerafinovanou kyselinu šťavelovou lze nahradit rafinovanou kyselinou šťavelovou. Oba druhy kyseliny šťavelové spadají pod stejný kód KN a není snadné je od sebe rozlišit. Čistota kyseliny šťavelové je stejná, rozdíl je v hladinách dalších produktů ve zbylém „odpadním“ produktu. Jelikož oba druhy vyhovují definici dotčeného výrobku, bylo v souladu s obvyklou praxí stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Vzhledem ke značnému cenovému rozdílu mezi oběma druhy a jejich obtížnému rozlišení by různá dumpingová rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou vedla ke zvýšenému riziku obcházení. Požadavek různých dumpingových rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou se zamítá a potvrzují se dumpingová rozpětí stanovená ve 45. a 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(52)
Konečně, stejná skupina vyvážejících výrobců zpochybnila stanovení různých dumpingových rozpětí pro každou z těchto dvou skupin vyvážejících výrobců z ČLR a z důvodů těchto různých dumpingových rozpětí pro každou ze skupin vývozců požádala o objasnění metody výpočtu a metody klasifikace rafinované a nerafinované kyseliny šťavelové.
(53)
U obou skupin vyvážejících výrobců z ČLR byla použita stejná metoda a vážená průměrná vývozní cena dotčeného výrobku zahrnuje rafinovanou i nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Vysvětlení, pokud jde o různá dumpingová rozpětí, proto jednoduše spočívá v relativním zastoupení vývozu obou příslušných druhů, s ohledem na to, že rafinovaná kyselina šťavelová se obvykle prodává za vyšší cenu než nerafinovaná.
(54)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzuje se platnost 47. a 48. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(56)
Na základě toho se celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovuje na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se platnost 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(57)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že údaje v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se dvou výrobců v Unii tvořících výrobní odvětví Unie (žadatel a druhý, nespolupracující výrobce) nepopisují přesně situaci, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Rovněž bylo uváděno, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce ani k údajům od třetího výrobce v Unii, který přestal kyselinu šťavelovou vyrábět, a že by tyto údaje neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za prvé, potvrzuje se, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byli v Unii v posuzovaném období ve skutečnosti tři výrobci dotčeného výrobku, kteří tvořili výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a kteří představují 100 % výroby v Unii. Za druhé, tvrzení, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce a třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, se odmítá, neboť je správný postup brát pro účely analýzy újmy v úvahu všechny známé údaje týkající se posuzovaného období s cílem získat co nejpřesnější představu o hospodářské situaci výrobního odvětví v Unii podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(58)
Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že důvody, pro které zmíněný třetí výrobce ukončil výrobu obdobného výrobku, nebyly v průběhu šetření řádně prozkoumány. Tato věc ale byla během šetření zkoumána a uvedená společnost pouze uvedla, že ukončila výrobu obdobného výrobku z „interních důvodů“, aniž by poskytla jakékoli další vysvětlení. Navíc jeden vyvážející výrobce se s tímto vysvětlením ztotožnil a tvrdil, že důvodem rozhodnutí zastavit výrobu nebyly údajné dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců, což bylo v rozporu s informacemi, které poskytl žadatel ve verzi, jež nebyla důvěrná, kde uvedl, že „společnost [název] ukončila výrobu jednou pro vždy a zavřela svůj výrobní závod kvůli agresivnímu dumpingu z Číny a Indie“. Uvedený vyvážející výrobce však neposkytl žádné odlišné informace týkající se uvedených údajů o výrobě zmíněného třetího výrobce v Unii. Tato záležitost proto nezpochybňuje skutečnost, že údaje týkající se zmíněného třetího výrobce v EU lze v současném šetření použít.
(59)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že minimální limit, pokud jde o reprezentativnost při zahájení šetření, nebyl řádně sdělen a ve skutečnosti nebyl splněn. Jak se uvádí ve 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii a žádný výrobce se před zahájením šetření neozval a nevyjádřil nesouhlas. Ve verzi spisu, která není důvěrná, byla zpřístupněna informační poznámka shrnující výsledky šetření reprezentativnosti při zahájení. Analýza újmy provedená podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení kromě toho zahrnovala podstatnou část výrobního odvětví Unie.
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se definice výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se platnost 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, s výhradou upřesnění v 57. bodě odůvodnění výše.
4.2 URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(61)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při určování některých ukazatelů újmy by se nemělo přihlížet k vlastní spotřebě kyseliny šťavelové a že by měl být v každém případě u všech ukazatelů újmy uplatněn stejný konzistentní přístup. To, jakým způsobem byl uplatněn rozdíl mezi vlastní spotřebou a prodejem na volném trhu, však bylo vysvětleno v 52., 53. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v souladu se základním nařízením se analýza soustředila především na volný trh, přestože při stanovení některých ukazatelů újmy se přihlíželo k prodeji na volném trhu i k vlastní spotřebě, jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Některé ukazatele újmy lze skutečně zkoumat pouze s ohledem na prodej obdobného výrobku na volném trhu, jelikož vzhledem k samotné podstatě závislého prodeje může tyto ukazatele zkreslovat vztah mezi prodejcem a kupujícím. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení příslušného trhu Unie, potvrzuje se platnost 52. až 55. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 SPOTŘEBA V UNII
(63)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ ÚČINKŮ DOTČENÉHO DOVOZU
(64)
Jelikož ohledně souhrnného posouzení účinků dotčeného dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 59. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 OBJEM DUMPINGOVÉHO DOVOZU Z DOTČENÝCH ZEMÍ A JEHO PODÍL NA TRHU
(65)
Jelikož ohledně objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a jeho podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 63. a 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 CENA DUMPINGOVÉHO DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
(66)
Jak je uvedeno ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, při výpočtu rozpětí újmy byly průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii náležitě upraveny s ohledem na dovozní náklady a clo. Jeden vyvážející výrobce však namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy plně nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako oprávněná, a výpočty rozpětí újmy byly v případě tohoto výrobce, jakož i v případě ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců, náležitě opraveny. To však nemělo žádný dopad na navrhovaná konečná opatření uvedená níže v 87. bodě odůvodnění.
(67)
Jelikož ohledně ceny dumpingového dovozu a cenového podbízení nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se platnost 65. až 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(68)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že údaje týkající se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78 bod odůvodnění prozatímního nařízení). Ve skutečnosti však výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení tvoří tři výrobci obdobného výrobku, kteří představují 100 % výroby v Unii v celém posuzovaném období, přestože jeden výrobce výrobu kyseliny šťavelové ukončil před začátkem období šetření. Tvrzení, že by se k údajům třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, nemělo přihlížet, se nepřijímá, neboť je správný postup brát pro účely určení hospodářské situace výrobního odvětví Unie v úvahu všechny číselné údaje o výrobě, které se týkají posuzovaného období.
(69)
Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že bez ohledu na domnělou chybu zmíněnou v 66. bodě odůvodnění výše číselné údaje týkající se počtu zaměstnanců, celkových ročních mezd a průměrných pracovních nákladů na zaměstnance, které jsou uvedeny v tabulce 6 prozatímního nařízení, nesouhlasí. Tento vyvážející výrobce však neuváděl správný údaj, neboť uváděl, že se průměrné mzdy zvýšily o 21 %, zatímco správné číslo je 19 %.
(70)
S ohledem na hospodářskou krizi 95. až 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení jasně ukazují, že podíl dovozu z dotčených zemí na trhu navzdory poklesu spotřeby dále rostl a že měl tento dovoz negativní dopad na různé ukazatele újmy, například objem prodeje, zaměstnanost, výrobní kapacitu a podíl na trhu.
(71)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se 69. až 94. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje se platnost těchto bodů odůvodnění.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(72)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co se uvádí v prozatímních zjištěních, výrobní odvětví v Unii neutrpělo závažnou újmu. Bylo uváděno, že negativní vývoj, pokud jde o výrobní odvětví Unie, způsobily účinky hospodářské krize v roce 2008 a chybné zohlednění údajů týkajících se zmíněného třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu v roce 2008, které přispěly ke zkreslenému pohledu na situaci ohledně újmy. Jak je však uvedeno výše, zohlednění třetího výrobce bylo považováno za správné a podíl dotčených zemí na trhu se i přes krizi nadále zvyšoval.
(73)
Potvrzuje se proto platnost 94. až 98. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tedy závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(74)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že zohlednění údajů týkajících se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, zkresluje prozatímní závěry, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí, která by měla vycházet pouze z údajů týkajících se současných výrobců. Podobně jako v případě analýzy újmy výše bylo zjištěno, že závěry ohledně obdobného výrobku by naopak byly zkresleny, pokud by tento třetí výrobce zohledněn nebyl. Jak je však uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, relevantní údaje týkající se této společnosti by měly být zohledněny také při analýze situace výrobního odvětví Unie, a toto tvrzení se proto nepřijímá.
(75)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož ve stejné době, kdy došlo k nárůstu objemu dumpingového dovozu, se zvýšila ziskovost výrobního odvětví Unie, nemohl být dumpingový dovoz hlavní příčinou újmy. Toto mírné zvýšení ziskovosti však nezpochybňuje závěr, že celková ziskovost byla nadále velmi nízká a nedosahovala obvyklé míry, která činí 8 %. Kromě toho, navzdory skutečnosti, že se spotřeba v roce 2008 a pak znovu během období šetření podstatně zvýšila, snížil se během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 9 % oproti čínskému dovozu.
(76)
Další vyvážející výrobce namítal, že na základě dostupných informací výrobní odvětví Unie v období šetření dosahovalo zisku, který se velmi blížil cílové úrovni 8 %. Jelikož informace ohledně zisku se týkají pouze jednoho výrobce v Unii, přesná úroveň zisku nemůže být zveřejněna. Jak se však uvádí v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel dosáhl v období šetření mírného zisku poté, co měl v roce 2009 ztrátu. Argumenty, na jejichž základě zmíněný vyvážející výrobce došel k závěru, že se měl zisk v období šetření blížit cílové úrovni, ve skutečnosti nebyly správné, neboť nezohledňovaly příslušné finanční údaje žadatele a příslušné údaje o jeho výrobě, které jsou důvěrné, a proto nemohly být poskytnuty. Úroveň zisku žadatele byla důkladně ověřena, mimo jiné prostřednictvím inspekce na místě, a tvrzení, že se měl zisk dosahovaný v období šetření blížit cílové úrovni, byla proto shledána jako nesprávná.
(77)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se příčinných souvislostí, potvrzuje se platnost 99. až 122. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
(78)
Dva dovozci namítali, že by opatření mohla vést k nedostatku kyseliny šťavelové v EU. Výrobní odvětví Unie údajně nemůže pokrýt poptávku po kyselině šťavelové v EU.
(79)
Šetření ukázalo, že během období šetření měl žadatel volné kapacity. Kromě toho žadatel uvedl, že v současnosti zvyšuje výrobu, ačkoli vzhledem k tomu, že se dotčený výrobek vyrábí prostřednictvím chemických reakcí, vyžaduje zvýšení využití kapacity určitý čas. Z údajů o spotřebě v EU a celkové kapacitě v EU lze však usuzovat, že žadatel je schopen zcela pokrýt poptávku po nerafinované kyselině šťavelové v Unii, jakmile se jeho výroba bude blížit plné kapacitě. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, je třeba připomenout, že většina rafinované kyseliny šťavelové se používá při výrobě výrobků, které jsou následně vyvezeny, uživatelé by tak mohli působit v rámci aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho je hlavní čínský vývozce rafinované kyseliny šťavelové vývozcem s nejnižší navrhovanou sazbou cla (14,6 %).
(80)
Žadatel dále namítal, že na celosvětovém trhu s kyselinou šťavelovou dominují čínští výrobci, kteří udávají úroveň cen tohoto produktu. V současné době se čínští výrobci více soustředí na domácí trh a nelze vyloučit, že by v případě neexistence opatření a pravděpodobného zániku jediného zbývajícího výrobce nerafinované kyseliny šťavelové v EU uživatelé v EU čelili problémům se zabezpečením dodávek, potenciálně též chronickému nedostatku a oligopolním cenám.
(81)
Další dovozce, který je zároveň uživatelem a který působí v jiném navazujícím segmentu trhu než ten předchozí, tvrdil, že existence prozatímních opatření měla negativní dopad na ziskovost jeho vlastních výrobků, pro něž je kyselina šťavelová hlavní surovinou, neuvedl však žádné další podrobnosti. Uvedená společnost byla vyzvána, aby se zúčastnila slyšení, při němž by tyto obtíže upřesnila a podložila fakty, nicméně na tuto výzvu nereagovala. Proto tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, potvrzuje se platnost 123. až 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(83)
Jak se uvádí v 66. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako zčásti oprávněná, neboť v případě některých proclených dodávek vyvezených odběrateli v EU bylo clo podhodnoceno. Rozpětí újmy proto byla odpovídajícím způsobem opravena, aniž by to však mělo podstatný dopad na navrhovaná konečná opatření (viz 87. bod odůvodnění níže).
(84)
Vzhledem k závěrům ohledně společnosti Star Oxochem bylo rozpětí újmy stanoveno rovněž pro tohoto vyvážejícího výrobce, a sice na základě stejné metody výpočtu, která je uvedena ve 142. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(85)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 145. až 148. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10.2 FORMA A ÚROVEŇ CEL
(86)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši zjištěných dumpingových rozpětí, neboť u všech dotčených vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že rozpětí újmy jsou vyšší než dumpingová rozpětí.
(87)
Na základě výše uvedeného jsou určená dumpingová rozpětí a rozpětí újmy následující:
Název společnosti/skupiny
Rozpětí újmy (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Prozatímní clo (v %)
Navrhované clo (v %)
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Všechny ostatní společnosti
47,9
43,6
43,6
43,6
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Všechny ostatní společnosti
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Individuální sazby antidumpingových cel přidělené jednotlivým společnostem uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla, které se vztahuje na „všechny ostatní společnosti“) se proto vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a ČLR a vyráběných příslušnými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(89)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (3) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, jež jsou spojeny například s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(90)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl pojat záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Číny a Indie. Po poskytnutí konečných zjištění jim byla rovněž poskytnuta lhůta pro vyjádření.
(91)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby změnila zjištění šetření.
(92)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se sazba zbytkového cla neměla vztahovat pouze na nespolupracující vývozce, ale rovněž na společnosti, jež v období šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
10.3 KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍCH CEL
(93)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
11. ZÁVAZKY
(94)
Jeden vyvážející výrobce v Indii a dva vyvážející výrobci v Čínské lidové republice nabídli cenové závazky podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(95)
Protože v posledních letech docházelo ke značnému kolísání cen dotčeného výrobku, není tento výrobek vhodný pro pevný cenový závazek. Za účelem odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce doložku o indexaci cen, nestanovil však příslušnou minimální cenu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a cenami hlavní suroviny nebyla zjištěna přímá souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho úroveň spolupráce této společnosti během celého šetření a přesnost jí poskytnutých údajů nebyly ideální. Komise si proto nemohla být jista, že by bylo možné dodržování závazku této společnosti účinně sledovat.
(96)
Navíc pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, šetření zjistilo, že existují různé druhy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž cena se výrazně liší. Jedna minimální cena pro všechny druhy výrobku, kterou navrhoval jeden z čínských vyvážejících výrobců, by proto nevedla k odstranění škodlivého účinku dumpingu. Oba dotčení vyvážející výrobci z ČLR navíc vyrábějí různé druhy dalších chemických výrobků a mohou tyto výrobky prodávat společným zákazníkům v Evropské unii prostřednictvím svých společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a učinilo by to účinné sledování dodržování závazku krajně obtížným. Ani různé minimální ceny, které navrhl druhý čínský vyvážející výrobce, by neumožňovaly sledování dodržování závazku, vzhledem ke složitosti rozlišování jednotlivých druhů výrobku. Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že nabídnuté závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodného roztoku, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Indie a Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Sazba antidumpingového cla %
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 1043/2011 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. dubna 2012.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 325/2012
z dne 12. aprila 2012
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz oksalne kisline s poreklom iz Indije in Ljudske republike Kitajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s posvetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 ZAČASNI UKREPI
(1)
Komisija je z Uredbo (EU) št. 1043/2011 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz oksalne kisline s poreklom iz Indije in Ljudske republike Kitajske („LRK“). Začasne protidampinške dajatve so znašale od 14,6 % do 52,2 %.
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 13. decembra 2010 vložil Svet evropske kemijske industrije (CEFIC) v imenu družbe Oxaquim S.A. („pritožnik“), ki predstavlja glavni delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje oksalne kisline Unije.
(3)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 9 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
1.2 NADALJNJI POSTOPEK
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bil sprejet sklep o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani pisno predstavilo svoja stališča glede začasnih ugotovitev. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje. Zlasti en proizvajalec izvoznik iz Indije je zahteval zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje GD za trgovino, ki mu je bilo odobreno.
(5)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve.
(6)
V uvodni izjavi 150 začasne uredbe je naveden poziv kitajskim družbam, ki se še niso javile, vendar so menile, da je za njih treba uvesti individualno dajatev, da se javijo v 10 dneh po objavi. Javila se ni nobena kitajska družba.
(7)
Nato so bile vse strani obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz oksalne kisline s poreklom iz Indije in LRK ter dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe o tem dokončnem razkritju.
(8)
Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile preučene in po potrebi ustrezno upoštevane.
1.3 STRANI, KI JIH ZADEVA POSTOPEK
(9)
Ker ni bilo nobenih pripomb glede strani, ki jih postopek zadeva, se uvodne izjave 3 do 8 začasne uredbe potrdijo.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 ZADEVNI IZDELEK
(10)
Zadevni izdelek je opisan v uvodnih izjavah 10 in 11 začasne uredbe, tj. oksalna kislina v dihidratni (številka CUS 0028635-1 in številka CAS 6153-56-6) ali anhidridni obliki (številka CUS 0021238-4 in številka CAS 144-62-7) in v vodni raztopini ali ne, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2917 11 00, ter s poreklom iz Indije in LRK.
(11)
Obstajata dve vrsti oksalne kisline, in sicer nerafinirana oksalna kislina in rafinirana oksalna kislina. Rafinirana oksalna kislina, ki se proizvaja v LRK, v Indiji pa ne, se proizvaja s postopkom čiščenja nerafinirane oksalne kisline, katerega namen je odstranitev železa, kloridov, sledi kovin in drugih nečistoč.
(12)
Oksalna kislina se uporablja za veliko različnih namenov, na primer kot sredstvo za reduciranje in beljenje, pri farmacevtski sintezi ter proizvodnji kemikalij.
2.2 PODOBNI IZDELEK
(13)
Preiskava je pokazala, da imajo oksalna kislina, ki jo industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, oksalna kislina, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v Indiji in LRK, ter oksalna kislina, ki je uvožena v Unijo iz Indije in LRK, v bistvu enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enake osnovne končne uporabe.
(14)
Ker ni bilo nobene pripombe v zvezi z zadevnim ali podobnim izdelkom, se uvodne izjave 10 do 13 začasne uredbe potrdijo.
3. DAMPING
3.1 INDIJA
3.1.1 UVODNA OPOMBA
(15)
Komisija je v uvodni izjavi 14 začasne uredbe ugotovila, da se enega indijskega proizvajalca izvoznika ne more šteti za sodelujočega, zato so ugotovitve za navedeno družbo temeljile na razpoložljivih dejstvih, kot je določeno v členu 18 osnovne uredbe.
(16)
Po razkritju začasnih ugotovitev za to družbo, tj. Star Oxochem Pvt. Ltd, je predložila dodatne obrazložitve in pojasnila v zvezi z informacijami, ki jih je družba predložila v predhodni fazi preiskave. Zahtevala je tudi zaslišanje pred Komisijo in pooblaščencem za zaslišanje GD za trgovino. Po mnenju družbe ne bi bilo primerno, da se družba še naprej obravnava kot proizvajalci izvozniki, ki na nikakršen način niso sodelovali v preiskavi, ker je predložila izpolnjen vprašalnik, ker so službe Komisije opravile preveritveni obisk v njenih prostorih in ker je naknadno predložila dodatne obrazložitve in pojasnila.
(17)
Službe Komisije zaradi navedenega in zlasti zaradi dodatnih obrazložitev in pojasnil menijo, da lahko uporabijo del prvotnih informacij, in sicer podatke, povezane z izvoznimi cenami, saj je bilo ugotovljeno, da so zanesljive. Iz navedenega sledi, da se začasne ugotovitve iz uvodne izjave 14 začasne uredbe le deloma ohranijo, v skladu s členom 18(1) in (3) osnovne uredbe pa se ugotovitve glede te družbe sprejmejo deloma na podlagi razpoložljivih dejstev in deloma na njenih lastnih izvoznih cenah.
3.1.2 NORMALNA VREDNOST
(18)
Predložene niso bile nobene pripombe glede metodologije za izračun normalne vrednosti za Indijo. Zato se ugotovitve iz uvodnih izjav 15 do 18 začasne uredbe potrdijo za sodelujočo družbo.
(19)
Ob upoštevanju navedenih ugotovitev iz uvodnih izjav 16 in 17 je bila v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe normalna vrednost za družbo Star Oxochem določena na podlagi razpoložljivih dejstev. Zato je normalna vrednost za to družbo temeljila na tehtani povprečni reprezentativni količini domače prodaje druge sodelujoče družbe, in sicer Punjab Chemicals.
3.1.3 IZVOZNA CENA
(20)
Ker ni bilo nobenih pripomb, se določitev izvozne cene iz uvodne izjave 19 začasne uredbe potrdi za družbo Punjab Chemicals.
(21)
Na podlagi ugotovitev iz uvodnih izjav 16 in 17 je izvozna cena za družbo Star Oxochem v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cen, ki so jih neodvisne stranke dejansko plačevale ali jih plačujejo za zadevni izdelek pri izvozu v Unijo.
3.1.4 PRIMERJAVA
(22)
Ker v zvezi s primerjavo normalne vrednosti in izvoznih cen ni bilo nobenih pripomb, se potrdita uvodni izjavi 20 in 21 začasne uredbe za sodelujočega proizvajalca, tj. družbo Punjab Chemicals.
(23)
Za družbo Star Oxochem so bile opravljene prilagoditve v skladu s členom 2(10) osnove uredbe na podlagi preverjenih popravkov družbe Punjab Chemicals.
3.1.5 STOPNJA DAMPINGA
(24)
Glede sodelujočega proizvajalca ni bilo nobenih pripomb o začasnih ugotovitvah Komisije. Zato se stopnja dampinga iz uvodnih izjav 22 in 23 začasne uredbe potrdi.
(25)
Ob upoštevanju navedenih premislekov stopnja dampinga za družbo Star Oxochem, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znaša 31,5 %.
(26)
Zaradi nizke ravni sodelovanja iz Indije (manj kot 80 %) se je začasno štelo, da je bila najprimernejša metoda za določitev stopnje dampinga za celotno državo najvišja dampinška transakcija sodelujoče strani. Ta transakcija ni nenavadna v smislu količin ali cene, zato se šteje za reprezentativni vzorec, ki pomeni razumen in sorazmeren rezultat v povezavi s stopnjo dampinga, določeno za sodelujočega proizvajalca.
(27)
Glede na navedene premisleke se ugotovitve iz uvodnih izjav 24 in 25 začasne uredbe potrdijo.
(28)
Na podlagi tega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, za Indijo naslednje:
Družba
Dokončna stopnja dampinga
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Vse druge družbe
43,6 %
3.2 LJUDSKA REPUBLIKA KITAJSKA
3.2.1 TRŽNOGOSPODARSKA OBRAVNAVA („TGO“) / INDIVIDUALNA OBRAVNAVA („IO“)
(29)
Kot je navedeno v začasni uredbi, je ena skupina kitajskih družb zahtevala TGO oz. IO, če TGO ne bi bila odobrena, druga skupina kitajskih družb pa je zahtevala samo IO. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 26 do 32 začasne uredbe, je bil zahtevek za TGO zavrnjen, obema skupinama pa je bila začasno odobrena IO.
(30)
Glede teh začasnih ugotovitev ni bilo nobenih pripomb, zato se uvodne izjave 26 do 32 začasne uredbe potrdijo.
3.2.2 PRIMERLJIVA DRŽAVA
(31)
Glede začasne izbire primerljive države ni bilo nobenih pripomb. Zato se uvodne izjave 33 do 34 začasne uredbe potrdijo.
3.2.3 NORMALNA VREDNOST
(32)
V začasni uredbi je bilo pojasnjeno, da je Komisija določila ločene normalne vrednosti za nerafinirano in rafinirano oksalno kislino. Normalna vrednost za nerafinirano oksalno kislino je bila določena na podlagi normalne vrednosti, določene za Indijo, normalna vrednost za rafinirano oksalno kislino, ki se ne proizvaja v Indiji, pa je bila konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov za indijsko nerafinirano oksalno kislino in prilagojena z 12-odstotnim povišanjem, da se upoštevajo dodatni proizvodni stroški, PSA-stroški in dobiček.
(33)
Oba sodelujoča proizvajalca iz Kitajske sta nasprotovala 12-odstotnemu povišanju za dodatne proizvodne stroške, pri čemer sta trdila, da Komisija teh dodatnih stroškov ni nikoli preverila in da kaže, da gre za grobo oceno na podlagi metodologije, ki jima v času začasnega razkritja ni bila razkrita. Po oceni enega proizvajalca izvoznika so dodatni proizvodni stroški le 5-odstotni, čeprav te trditve ni utemeljil z dokazi.
(34)
Treba je poudariti, da je bilo povišanje določeno na podlagi informacij, ki sta jih predložila sodelujoča kitajska proizvajalca izvoznika. Najprej je treba opozoriti, da se je ista družba, ki zdaj trdi, da dodatni proizvodni stroški znašajo le okoli 5 %, v zahtevku za TGO/IO izrecno sklicevala na dodatne stroške v višini 10-15 %. Drugič, oba sodelujoča proizvajalca sta med preveritvenim obiskom v prostorih družb potrdila, da dodatni stroški za proizvodnjo rafinirane oksalne kisline znašajo 10-12 % v primerjavi z nerafinirano oksalno kislino. Tretjič je bila ta stopnja dodatnih proizvodnih stroškov v višini 10-12 % potrjena v izračunih industrije Unije. Na podlagi informacij, ki sta jih predložila sodelujoča proizvajalca, se je 12-odstotno povišanje zdelo primerno.
(35)
Ker ni bilo nobenih utemeljenih informacij ali dokazil, ki upravičujejo nižje povišanje, se ugotovitve iz uvodnih izjav 35 do 37 začasne uredbe potrdijo.
3.2.4 IZVOZNA CENA
(36)
IO je bila odobrena obema proizvajalcema izvoznikoma iz LRK, zato so njune izvozne cene v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe temeljile na cenah, ki jih je prva neodvisna stranka v Uniji dejansko plačevala ali jih plačuje.
(37)
Ker v zvezi z izvozno ceno ni bilo pripomb, se uvodna izjava 38 začasne uredbe potrdi.
3.2.5 PRIMERJAVA
(38)
En sodelujoči proizvajalec je trdil, da se PSA-stroški njegovega povezanega trgovca in provizije ne bi smeli odšteti od izvozne cene kot prilagoditve v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe. Proizvajalec je trdil, da so bili neposredni prodajni stroški povezanega trgovca odšteti od izvozne cene že pri izračunu cene na podlagi franko tovarna, da se je primerjala z normalno vrednostjo na isti podlagi.
(39)
Proizvajalec je trdil, da je njegov povezani trgovec podružnica v celoti v lasti in ni zaračunaval nobene provizije na podlagi strategije delitve izvoznega dobička. Po mnenju družbe so preostali PSA-stroški predstavljali združene stroške vodenja družbe in tako niso bili stroški, neposredno povezani s prodajo, zato se ne smejo odšteti od izvozne cene.
(40)
Člen 2(10)(i) osnovne uredbe določa, da se izraz „provizije“ razume tako, da vključuje pribitek, ki ga je prejel trgovec, če so funkcije takšnega trgovca podobne funkcijam zastopnika, ki dela na podlagi provizije. Zato ni pomembno, ali je bila provizija dejansko plačana ali ne. Pomembno pa je, ali je trgovec ponovno prodal blago s pribitkom in ali so funkcije trgovca podobne funkcijam zastopnika.
(41)
Dokazila iz dokumentacije, pridobljena pred pregledom trgovske družbe in med njim, kažejo, da je trgovec stranki v EU v OP prodajal oksalno kislino, ki jo je proizvedel povezani proizvajalec. Hkrati je proizvajalec izvažal neposredno isti stranki v EU. Povezani trgovec je zato podvojil prizadevanja proizvajalca, in sicer z drugim osebjem, v drugi pisarni in drugem mestu, zaradi česar je imel lastne stroške, ki se odražajo v izvozni ceni.
(42)
Iz dokumentacije prav tako izhaja, da je trgovska družba kupovala izvoženo blago od povezanega proizvajalca izvoznika in ga potem, ko je zaključila pogajanja o ceni s končno neodvisno stranko, v lastnem imenu ponovno prodajala s pribitkom.
(43)
Zbrana so bila tudi dokazila glede trgovske družbe, ki opravlja funkcije zastopnika. Ta dokazila kažejo, da je proizvajalec znatne količine zadevnega izdelka prodajal neposredno v EU in hkrati izvažal v EU prek povezane trgovske družbe. Ta povezana družba je opravila samo eno tretjino prodaje v EU. Trgovec je tudi nadalje prodajal oksalno kislino drugih nepovezanih proizvajalcev. Dokazila iz dokumentacije kažejo, da je trgovec več kot polovico oksalne kisline kupil pri nepovezanih dobaviteljih, manj kot polovico pa pri svojem povezanem proizvajalcu.
(44)
Trgovec se zato kljub povezavi s proizvajalcem izvoznikom ne more šteti za interno izvozno službo proizvajalca izvoznika.
(45)
Iz predloženih in preverjenih dokazil prav tako izhaja, da trgovec blago, ki mu ga dobavi povezani proizvajalec izvoznik, plača šele potem, ko stranka v EU plača trgovcu. Finančno tveganje tako nosi proizvajalec in ne trgovec.
(46)
Zato se je štelo, da trgovec opravlja funkcije, podobne funkcijam zastopnika, ki za svoje delo prejema provizijo. Zato se trditev, da se za provizijo v skladu s členom 2(10)(i) ne sme opraviti prilagoditev, zavrne.
(47)
Sprejeti se ne more niti trditve, da se PSA-stroški ne smejo upoštevati, ker ne vključujejo neposrednih prodajnih stroškov. Taki skupni stroški vplivajo na stroškovno strukturo družbe in tako vplivajo tudi na izvozno ceno. Zato je bil del teh stroškov odštet od izvozne cene, da se omogoči poštena primerjava normalne vrednosti in izvozne cene na podlagi franko tovarna. Ta trditev se zavrne.
(48)
Provizija je bila določena na podlagi stopnje dobička nepovezanega uvoznika EU in ne na dejanskem pribitku trgovca, ki je bil znatno višji. Ta metodologija se je štela za primernejšo, saj bi dejanski pribitek temeljil na internih transfernih cenah, ki ne odražajo dejanskih tržnih razmer.
(49)
Ker v zvezi s primerjavo normalne vrednosti in izvozne cene ni bilo nobenih nadaljnjih pripomb, se uvodne izjave 39 do 44 začasne uredbe potrdijo.
3.2.6 STOPNJE DAMPINGA
(50)
Ena skupina proizvajalcev izvoznikov je trdila, da je treba določiti individualne stopnje dampinga ločeno za nerafinirano in rafinirano oksalno kislino. Trdili so, da čeprav so bile stopnje dampinga določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka za vsako vrsto, je bila določena ena skupna stopnja dampinga za obe vrsti oksalne kisline. Prav tako so trdili, da bi bilo primernejše določiti stopnjo dampinga za vsako vrsto oksalne kisline, saj skupino sestavljata dve družbi proizvajalki, ena proizvaja rafinirano oksalno kislino, druga pa nerafinirano oksalno kislino.
(51)
Nerafinirana oksalna kislina se lahko nadomesti z rafinirano oksalno kislino. Obe vrsti oksalne kisline sta vključeni pod isto oznako KN, razlikovanje med obema vrstama pa ni preprosto. Čistost oksalne kisline je enaka, razlika je le v deležu drugih izdelkov v odpadnem izdelku. Ker opredelitev zadevnega izdelka zajema obe vrsti, je bila v skladu z običajno prakso določena ena stopnja dampinga. Glede na znatno razliko v ceni med obema vrstama in težavno razlikovanje med njima bi individualne stopnje dampinga za rafinirano in nerafinirano oksalno kislino pomenile večje tveganje za izogibanje ukrepom. Trditev, da sta za rafinirano in nerafinirano oksalno kislino potrebni individualni stopnji dampinga, se zavrne, stopnji dampinga iz uvodnih izjav 45 in 46 začasne uredbe pa se potrdita.
(52)
Ista skupina proizvajalcev izvoznikov je tudi izrazila dvom v različni stopnji dampinga, določeni za dve skupini proizvajalcev izvoznikov iz LRK, in zaradi razlike v stopnjah dampinga, ugotovljenih za dve skupini proizvajalcev, zahtevala pojasnilo metodologije izračuna in klasifikacije rafinirane in nerafinirane oksalne kisline.
(53)
Za obe skupini proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bila uporabljena ista metodologija, tehtana povprečna izvozna cena zadevnega izdelka pa vključuje rafinirano in nerafinirano oksalno kislino. Različni stopnji dampinga gre pojasniti z relativno težo izvoza zadevnih vrst, saj je cena za rafinirano oksalno kislino običajno višja kot za nerafinirano.
(54)
Dokončni stopnji dampinga, izraženi kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, sta:
Družba
Dokončna stopnja dampinga
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd in Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Ker v zvezi s stopnjami dampinga ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi 47 in 48 začasne uredbe potrdita.
(56)
Na podlagi tega je stopnja dampinga na ravni države dokončno določena pri 52,2 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, uvodna izjava 49 začasne uredbe pa se potrdi.
4. ŠKODA
4.1 PROIZVODNJA UNIJE IN INDUSTRIJA UNIJE
(57)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da sklicevanja dveh proizvajalcev Unije, ki predstavljata industrijo Unije, iz uvodnih izjav 50 in 51 začasne uredbe (pritožnik in drugi nesodelujoči proizvajalec), niso ustrezno izražale stanja glede makroekonomskih kazalnikov. Trdil je tudi, da se podatki glede nesodelujočega proizvajalca in podatki od tretjega proizvajalca Unije, ki je ustavil proizvodnjo oksalne kisline, ne smejo upoštevati in vključiti v nekatere makro kazalnike iz uvodnih izjav 72, 74 in 78 začasne uredbe. Prvič, potrdi se, da so v nasprotju z navedbami iz uvodnih izjav 50 in 51 začasne uredbe v obravnavanem obdobju zadevni izdelek proizvajali trije proizvajalci v Uniji, ki so predstavljali industrijo Unijo v smislu člena 4(1) osnovne uredbe in tako predstavljajo 100 % proizvodnje Unije. Drugič, trditev, da se podatki glede nesodelujočega proizvajalca in tretjega proizvajalca Unije, ki je proizvodnjo ustavil leta 2008, ne smejo upoštevati, se zavrne, saj je pravilno, da se vsi znani podatki za obravnavano obdobje vključijo v analizo škode, da se kar najbolje predstavijo gospodarske razmere industrije Unije, kot določa člen 4(1) osnovne uredbe.
(58)
Isti proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da razlogi, zakaj je tretji proizvajalec ustavil proizvodnjo podobnega izdelka, v preiskavi niso bili ustrezno preučeni. Vendar je zadeva v preiskavi bila preučena; družba je le navedla, da je proizvodnjo podobnega izdelka ustavila iz „internih“ razlogov, ni pa dala nobenih nadaljnjih pojasnil. Poleg tega se je en proizvajalec izvoznik strinjal z razlago in trdil, da odločitev za ustavitev proizvodnje ni temeljila na domnevnem dampingu proizvajalcev izvoznikov iz Kitajske, kar je v nasprotju z informacijami, ki jih je dal pritožnik v nezaupni različici pritožbe, v kateri je navedel, da je „[družba] dokončno ustavila proizvodnjo in zaprla tovarno zaradi agresivnega dampinga iz Kitajske in Indije“. Vendar proizvajalec izvoznik ni predložil nobenih drugih informacij glede domnevnih podatkov o proizvodnji tretjega proizvajalca Unije. Ta zadeva zato ne spodkopava dejstva, da se lahko podatki glede navedenega tretjega proizvajalca EU uporabijo v sedanji preiskavi.
(59)
Drug proizvajalec izvoznik je trdil, da minimalni prag za začetek preiskave ni bil primerno razkrit in dejansko ni bil izpolnjen. Kot je navedeno v uvodni izjavi 2 začasne uredbe, je pritožnik predstavljal več kot 25 % proizvodnje oksalne kisline v Uniji, pred začetkom preiskave pa noben proizvajalec ni izrazil nasprotovanja. V nezaupni dokumentaciji je informativno obvestilo, v katerem je povzetek rezultatov preučitve stanja na začetku preiskave. Poleg tega je analiza škode, opravljena v skladu s členom 4(1) osnovne uredbe, zajela večji del industrije Unije.
(60)
V odsotnosti drugih pripomb glede opredelitve proizvodnje Unije in industrije Unije se uvodni izjavi 50 in 51 začasne uredbe potrdita na podlagi pojasnila iz uvodne izjave 57.
4.2 DOLOČITEV ZADEVNEGA TRGA UNIJE
(61)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da se lastna uporaba oksalne kisline ne sme upoštevati pri določitvi nekaterih kazalnikov škode in da je treba v vsakem primeru dosledno uporabljati isti pristop pri vseh kazalnikih škode. Vendar je bilo v skladu z osnovno uredbo razlikovanje med lastno uporabo in prostimi trgi pojasnjeno v uvodnih izjavah 52, 53 in 55 začasne uredbe, analiza pa je bila predvsem osredotočena na prosti trg, čeprav je bila uporaba na prostem in lastnem trgu vključena pri določitvi nekaterih kazalnikov škode, kot je navedeno v uvodni izjavi 55. Res se nekateri kazalniki škode lahko preučijo samo v zvezi z uporabo podobnega izdelka na prostem trgu, saj so glede na naravo lastne prodaje taki kazalniki lahko izkrivljeni zaradi povezave med prodajalcem in kupcem. Ta trditev se zato zavrne.
(62)
Ker v zvezi z določitvijo zadevnega trga Unije ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 52 do 55 začasne uredbe potrdijo.
4.3 POTROŠNJA UNIJE
(63)
Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 56 do 58 začasne uredbe potrdijo.
5. UVOZ IZ ZADEVNIH DRŽAV
5.1 KUMULATIVNA OCENA UČINKOV ZADEVNEGA UVOZA
(64)
Ker v zvezi s kumulativno oceno učinkov zadevnega uvoza ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 59 do 62 začasne uredbe potrdijo.
5.2 OBSEG IN TRŽNI DELEŽ DAMPINŠKEGA UVOZA IZ ZADEVNIH DRŽAV
(65)
Ker v zvezi z obsegom in tržnim deležem uvoza iz zadevnih držav ni bilo nobenih pripomb, se uvodni izjavi 63 in 64 začasne uredbe potrdita.
5.3 CENA DAMPINŠKEGA UVOZA IN NELOJALNO NIŽANJE PRODAJNIH CEN
(66)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 144 začasne uredbe, so bile povprečne uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz LRK in Indije pri izračunu stopnje škode ustrezno prilagojene za stroške uvoza in carine. En proizvajalec izvoznik je trdil, da Komisija pri izračunu stopnje škode ni v celoti vključila popravka v višini 6,5 %, ki ustreza običajni carini. Za to trditev je bilo ugotovljeno, da je upravičena, izračuni stopnje škode pa so bili ustrezno popravljeni za tega proizvajalca izvoznika ter za druge sodelujoče proizvajalce izvoznike. Vendar to ni vplivalo na predlagane dokončne ukrepe, kot je navedeno v uvodni izjavi 87.
(67)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi s ceno dampinškega uvoza in nelojalnim nižanjem prodajnih cen, se uvodne izjave 65 do 68 začasne uredbe potrdijo.
6. GOSPODARSKI POLOŽAJ INDUSTRIJE UNIJE
(68)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 57, je en proizvajalec izvoznik trdil, da se podatki za tretjega proizvajalca Unije, ki je ustavil proizvodnjo oksalne kisline leta 2008, ne bi smeli vključiti v nekatere makro kazalnike iz uvodnih izjav 72, 74 in 78 začasne uredbe. Vendar dejansko obstajajo trije proizvajalci podobnega izdelka v Uniji, ki predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, in sicer 100 % proizvodnje Unije za celotno obravnavano obdobje, čeprav je en proizvajalec ustavil proizvodnjo oksalne kisline pred OP. Trditev, da se podatki glede tretjega proizvajalca Unije, ki je proizvodnjo ustavil leta 2008, ne smejo upoštevati, se zavrne, saj je pravilno, da se vključijo vsi znani podatki za obravnavano obdobje, da se določijo gospodarske razmere industrije Unije.
(69)
Isti proizvajalec izvoznik je trdil, da se ne glede na domnevno napako iz uvodne izjave 66 podatki glede števila zaposlenih, skupnih letnih plač in povprečnih stroškov dela na zaposlenega v razpredelnici 6 začasne uredbe ne ujemajo. Vendar se proizvajalec izvoznik ni skliceval na pravilne podatke pri navajanju, da so se povprečne plače dvignile za 21 %, pravilno pa je, da so se dvignile za 19 %.
(70)
Glede gospodarske krize uvodne izjave 95 do 97 začasne uredbe jasno kažejo, da je uvoz iz zadevnih držav vedno bolj povečeval tržni delež kljub zmanjšanju potrošnje in je negativno vplival na različne kazalnike škode, kot so obseg prodaje, zaposlovanje, proizvodna zmogljivost in tržni delež.
(71)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede uvodnih izjav 69 do 94 začasne uredbe, se te uvodne izjave potrdijo.
7. SKLEP O ŠKODI
(72)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da v nasprotju z začasnimi ugotovitvami industrija Unije ni utrpela znatne škode. Trdil je, da gre splošna negativna gibanja glede industrije Unije pripisati vplivom gospodarske krize v letu 2008 in napačni vključitvi podatkov, povezanih s tretjim proizvajalcem Unije, ki je leta 2008 ustavil proizvodnjo, kar je prispevalo k izkrivljenem prikazu glede škode. Vendar, kot je že bilo omenjeno, se je vključitev tretjega proizvajalca štela za pravilno, tržni delež zadevnih držav pa se je kljub krizi še naprej povečeval.
(73)
Zato se uvodne izjave 94 do 98 začasne uredbe, v katerih je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe, potrdijo.
8. VZROČNA ZVEZA
(74)
En proizvajalec izvoznik je navedel, da je vključitev podatkov za tretjega proizvajalca Unije, ki je proizvodnjo oksalne kisline ustavil leta 2008, izkrivila začasne ugotovitve glede analize vzročne zveze, ki bi morala temeljiti le na takratnih proizvajalcih. Podobno kot za analizo škode je bilo ugotovljeno ravno nasprotno, in sicer da bi nevključitev tretjega proizvajalca izkrivila ugotovitve v zvezi s podobnim izdelkom. Vendar, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 57, je treba ustrezne podatke za to družbo prav tako vključiti v analizo položaja industrije Unije, zato se ta trditev zavrne.
(75)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da zaradi povečanja obsega dampinškega uvoza sočasno z izboljšanjem dobičkonosnosti industrije Unije dampinški uvoz ne more biti glavni povzročitelj škode. Vendar to manjše izboljšanje dobičkonosnosti ne spodkopava ugotovitve, da je splošna dobičkonosnost ostala na zelo nizki ravni in pod običajno 8-odstotno ravnjo dobička. Kljub dejstvu, da se je potrošnja znatno povečala v letu 2008 in OP, je industrija Unije v primerjavi s kitajskim uvozom izgubila 9 % tržnega deleža v obravnavanem obdobju.
(76)
Drug proizvajalec izvoznik je trdil, da je na podlagi razpoložljivih informacij industrija Unije v OP ustvarila dobiček, ki je bil zelo blizu ciljnemu 8-odstotnemu dobičku. Ker se informacije glede dobička nanašajo le na enega proizvajalca Unije, natančnih ravni dobička ni mogoče objaviti. Vendar, kot je navedeno v uvodni izjavi 88 začasne uredbe, je pritožnik po izgubi v letu 2009 ustvaril manjši dobiček v OP. Trditve, ki jih je proizvajalec izvoznik uporabil za ugotovitev, da naj bi bil dobiček v OP blizu ciljnemu dobičku, dejansko niso bile pravilne, saj niso vključevale ustreznih finančnih in proizvodnih podatkov pritožnika, ki jih zaradi zaupnosti ni bilo mogoče razkriti. Pritožnikova raven dobička je bila temeljito preučena, tudi med preveritvenim obiskom na kraju samem, zato je bilo za trditve, da je bil dobiček v OP zelo blizu ciljnemu dobičku, ugotovljeno, da so nepravilne.
(77)
Ker v zvezi z vzročno zvezo ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 99 do 122 začasne uredbe potrdijo.
9. INTERES UNIJE
(78)
Dva uvoznika sta trdila, da bi ukrepi lahko privedli do pomanjkanja oksalne kisline v EU. Industrija Unije domnevno ne more zadovoljiti povpraševanja po oksalni kislini v EU.
(79)
Preiskava je pokazala, da je imel pritožnik v OP proste zmogljivosti. Poleg tega je pritožnik navedel, da trenutno povečuje svojo proizvodnjo, čeprav povečanje proizvodne zmogljivosti zahteva več časa, ker proizvodnja zadevnega izdelka temelji na kemijskih reakcijah. Vendar se na podlagi podatkov o potrošnji EU in skupni zmogljivosti EU lahko šteje, da pritožnik lahko zadovolji skupno povpraševanje po nerafinirani oksalni kislini v Uniji, ko bo začel proizvajati s skoraj polno zmogljivostjo. Glede rafinirane oksalne kisline je treba opozoriti, da se večina rafinirane oksalne kisline uporablja pri proizvodnji izdelkov, ki se nato izvozijo, uporabniki pa lahko uporabljajo postopek aktivnega oplemenitenja. Poleg tega ima glavni kitajski izvoznik rafinirane oksalne kisline najnižjo predlagano dajatev (14,6 %).
(80)
Poleg tega je pritožnik trdil, da na svetovnem trgu nerafinirane oksalne kisline prevladujejo kitajski proizvajalci, ki temu izdelku postavljajo ceno. Trenutno so kitajski proizvajalci bolj osredotočeni na domači trg, ne gre pa izključiti, da bi se uporabniki v EU zaradi odsotnosti ukrepov in verjetnega umika edinega obstoječega proizvajalca nerafinirane oksalne kisline v EU soočali s težavami pri zanesljivosti oskrbe ter morebiti tudi s kroničnim pomanjkanjem in oligopolnimi cenami.
(81)
Drug uvoznik/uporabnik, ki deluje na drugem segmentu podrejenega trga kot prejšnji, je trdil, da je obstoj začasnih ukrepov negativno vplival na dobičkonosnost njegovih lastnih izdelkov, za izdelavo katerih je oksalna kislina glavna surovina, vendar glede tega ni predložil nobenih drugih podrobnosti. Družba je bila pozvana na zaslišanje, da obrazloži te pomisleke in predloži dokazila, vendar se ni odzvala. Zato teh trditev ni bilo mogoče preveriti.
(82)
Ker v zvezi z interesom Unije ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 123 do 139 začasne uredbe potrdijo.
10. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
10.1 STOPNJA ODPRAVE ŠKODE
(83)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 66, je proizvajalec izvoznik trdil, da Komisija v izračun stopnje škode ni vključila 6,5-odstotnega popravka, ki ustreza običajni carini. Za to trditev je bilo ugotovljeno, da je delno pravilna, saj je bila carina za del uvoza za stranko v EU, opravljenega na osnovi plačane dajatve, podcenjena. Zato so bile stopnje škode ustrezno popravljene, kar pa ni znatno vplivalo na predlagane dokončne ukrepe (glej uvodno izjavo 87).
(84)
Glede na ugotovitve v zvezi z družbo Star Oxochem je bila stopnja škode za tega proizvajalca izvoznika določena na podlagi iste metodologije kot za izračun iz uvodnih izjav 142 do 144 začasne uredbe.
(85)
Ker ni bilo nobenih pripomb glede stopnje odprave škode, se uvodne izjave 145 do 148 začasne uredbe potrdijo.
10.2 OBLIKA IN RAVEN DAJATEV
(86)
Glede na navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni ugotovljenih stopenj dampinga, saj so bile stopnje škode, ugotovljene za vse zadevne proizvajalce izvoznike, višje kot stopnje dampinga.
(87)
Na podlagi navedenega so določene stopnje dampinga in škode naslednje:
Ime družbe/skupine
Stopnja škode (%)
Stopnja dampinga (%)
Začasna dajatev (%)
Predlagana dajatev (%)
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Vse druge družbe
47,9
43,6
43,6
43,6
LRK
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Vse druge družbe
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije in LRK, ki jih proizvajajo navedene družbe, torej posebej navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih je proizvedla družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom in naslovom, ter subjekti, ki so povezani s posebej navedenimi družbami, ni mogoče izkoristiti teh stopenj, ampak zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(89)
Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (3), skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom, povezanimi s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.
(90)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve za uvoz oksalne kisline s poreklom iz Indije in LRK. Določen je bil tudi rok, v katerem so po končnem razkritju lahko predložile svoja stališča.
(91)
Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile ustrezno preučene. Nobene niso spremenile ugotovitev preiskave.
(92)
Za zagotavljanje pravilnega uveljavljanja protidampinške dajatve mora stopnja preostale dajatve veljati za nesodelujoče izvoznike ter tudi za družbe, ki v OP niso izvažale. Slednje so pozvane, da potem, ko izpolnijo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da bi se njihovo stanje individualno preučilo.
10.3 DOKONČNO POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV
(93)
Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Unije, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev. Kadar so dokončne dajatve nižje od začasnih, je treba sprostiti začasno zavarovani znesek, ki presega dokončno stopnjo protidampinških dajatev.
11. ZAVEZE
(94)
En proizvajalec izvoznik iz Indije in dva proizvajalca izvoznika iz Ljudske republike Kitajske so ponudili cenovne zaveze v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.
(95)
Za zadevni izdelek je bilo v zadnjih letih opaziti precej spremenljive cene, zato fiksna cenovna zaveza ni primerna. Za rešitev tega problema je indijski proizvajalec izvoznik ponudil indeksacijsko klavzulo, ni pa določil ustrezne minimalne uvozne cene (MIP). Glede tega je treba opozoriti, da ni bilo mogoče določiti neposredne povezave med nihanjem cen in glavne surovine, zato se indeksacija ne šteje za primerno. Poleg tega raven sodelovanja te družbe med preiskavo in natančnost predloženih podatkov nista bili zadovoljivi. Zato Komisija ni bila prepričana, da se zaveza te družbe lahko učinkovito spremlja.
(96)
Poleg tega je bilo v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK v preiskavi ugotovljeno, da obstajajo različne vrste zadevnega izdelka, ki jih ni preprosto razločevati in se znatno razlikujejo v cenah. Ena MIP za vse vrste izdelka, ki jo je ponudil eden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, tako ne bi odpravila škodljivega učinka dampinga. Poleg tega oba zadevna proizvajalca izvoznika v LRK proizvajata različne vrste drugih kemijskih izdelkov in bi lahko te izdelke prek povezanih trgovskih družb prodajala skupnim strankam v Evropski uniji. To bi pomenilo resno tveganje za navzkrižno kompenzacijo, zavezo pa bi bilo izjemno težko učinkovito spremljati. Zaradi različnih MIP, ki jih je predlagal drug kitajski proizvajalec izvoznik, bi bilo spremljanje neizvedljivo zaradi težavnega razlikovanja med različnimi vrstami izdelkov. Na podlagi navedenega je bilo sklenjeno, da zavez ni mogoče sprejeti -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz oksalne kisline v dihidratni (številka CUS 0028635-1 in številka CAS 6153-56-6) ali anhidridni obliki (številka CUS 0021238-4 in številka CAS 144-62-7) in v vodni raztopini ali ne, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2917 11 00 (oznaka TARIC 2917110091), ter s poreklom iz Indije in Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo navedene družbe, so:
Država
Družba
Stopnja protidampinške dajatve %
Dodatna oznaka TARIC
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Vse druge družbe
43,6
B999
LRK
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Vse druge družbe
52,2
B999
3. Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2 tega člena, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge. Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki velja za vse druge družbe.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1043/2011 o, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo znesek dokončnih protidampinških dajatev, se sprostijo.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 12. aprila 2012