ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 283/2010/EU
ze dne 25. března 2010,
kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise přijala dne 7. dubna 2000 sdělení nazvané „Místní opatření pro zaměstnanost: lokální rozměr evropské strategie zaměstnanosti“.
(2)
Sdělení Komise ze dne 13. listopadu 2007 nazvané „Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti“ určilo čtyři prioritní oblasti činnosti: zlepšení právního a institucionálního prostředí v členských státech, změna prostředí ve prospěch zaměstnanosti a podnikání, podpora rozšiřování osvědčených postupů a poskytnutí dalšího finančního kapitálu institucím mikrofinancování. Jako první krok v rámci provádění této agendy Komise a Evropská investiční banka (EIB) vytvořily v roce 2008 iniciativu Jasmine (Společná akce na podporu mikrofinančních institucí v Evropě), která zajišťuje poskytování instruktáží nebankovním mikroúvěrovým finančním institucím a finanční zdroje v celkové výši 20 milionů EUR ze strany EIB.
(3)
Sdělení Komise ze dne 24. května 2006 nazvané „Podpora slušné práce pro všechny - Příspěvek Unie k provádění agendy slušné práce ve světě“ i usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. května 2007 o podpoře slušné práce pro všechny (4) zdůraznily význam podpory slušné práce pro všechny.
(4)
Prohlášení vedoucích představitelů navazující na summit G-20 pořádaný ve dnech 24. a 25. září 2009 v Pittsburghu obsahovalo závazek zlepšení přístupu chudých k finančním službám, například prostřednictvím mikrofinancování. Vedoucí představitelé se také zavázali zřídit mezinárodní skupinu odborníků na začleňování, která bude zjišťovat zkušenosti nabyté v souvislosti s inovačními přístupy k poskytování finančních služeb chudým, bude podporovat úspěšné regulativní a politické přístupy a vypracuje normy v oblastech přístupu k financování, finanční gramotnosti a ochrany spotřebitele.
(5)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 24. března 2009 s doporučeními Komisi ve věci Evropské iniciativy pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti vyzval Komisi, aby zintenzívnila své úsilí o rozvoj mikroúvěrů na podporu růstu a zaměstnanosti. Kromě toho Evropský parlament schválil dodatečnou podporu ve výši 4 milionů EUR na pilotní akce, které se mají provádět v rámci iniciativy Jasmine. Evropský parlament rovněž Komisi vyzval, aby spolufinancovala projekty pro mikroúvěry zejména pro znevýhodněné cílové skupiny.
(6)
Je třeba zintenzívnit současné úsilí Unie a členských států ve snaze zvýšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost v dostatečném měřítku a v přiměřené lhůtě, a uspokojit tak vysokou poptávku těch, kteří je v tomto období krize potřebují nejvíce, tj. osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohroženy ztrátou zaměstnání, nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a které chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodniky, včetně samostatné výdělečné činnosti a současně aktivně podporovat rovné příležitosti žen a mužů.
(7)
Komise ve svém sdělení nazvaném „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“ ze dne 3. června 2009 zdůraznila potřebu dát novou šanci nezaměstnaným a umožnit podnikání některým z nejvíce znevýhodněných skupin v Evropě, pro něž je přístup na tradiční úvěrový trh obtížný. Kromě stávajících nástrojů je třeba přijmout specifické kroky k dalšímu posílení hospodářské a sociální soudržnosti tím, že se podpoří činnosti prováděné EIB a Evropským investičním fondem (EIF) a dalšími mezinárodními finančními institucemi, aniž jsou dotčeny činnosti členských států. Komise proto oznámila návrh nového nástroje mikrofinancování pro celou EU (dále jen „nástroj mikrofinancování“) s cílem prohloubit dosah mikrofinancování na obzvláště ohrožené skupiny a dále podpořit rozvoj podnikání, sociální ekonomiky a mikropodniků. Aby byl nástroj mikrofinancování účinný, měl dlouhodobý dopad, aby se dostal k potenciálním příjemcům a sloužil jako aktivní prvek hospodářské politiky a politiky místního rozvoje, mohou členské státy zřídit na vnitrostátní úrovni kontaktní místo, které bude propagovat, koordinovat, vyhodnocovat a monitorovat veškerá opatření prováděná v rámci nástroje mikrofinancování na příslušných územích členských států.
(8)
Rostoucí objem mikrofinancování poskytovaného znevýhodněným osobám, které jsou znevýhodněny z hlediska přístupu k tradičnímu trhu s úvěry v Evropské unii, je poskytován nekomerčními institucemi mikrofinancování, úvěrovými sdruženími a bankami, které uplatňují princip sociální odpovědnosti podniků. Nástroj mikrofinancování by mohl pomoci těmto poskytovatelům, kteří doplňují komerční bankovní trh, zvýšením dostupnosti mikrofinancování na úroveň současné úrovně poptávky.
(9)
V mnoha případech jsou poskytovateli mikrofinancování v Evropské unii komerční banky, které by se měly stát v nástroji mikrofinancování významnými partnery, aby znovu nastolily důvěru na úvěrovém trhu, přičemž by se měly především zaměřit na klienty, kteří nemají úvěrové postavení.
(10)
Veřejné a soukromé subjekty poskytující mikrofinancování podle tohoto rozhodnutí by se měly řídit zásadami odpovědného poskytování úvěrů, a vyhnout se tak zejména nadměrnému zadlužování osob a podniků.
(11)
Kromě potíží se získáním přístupu k financování jsou hlavními překážkami při zakládání a rozvoji mikropodniků sociální vyloučení a nejistota při přechodu od nezaměstnanosti nebo dobrých sociálních podmínek k samostatné výdělečné činnosti. Evropské nástroje mikrofinancování mohou podporovat vytvoření takových struktur sociální ekonomiky, které pomohou vyloučeným osobám při opětovném začleňování do společnosti a které jim také pomohou získat minimální dovednosti potřebné k realizaci dlouhodobého podnikatelského záměru.
(12)
Využití zdrojů Unie je vhodné a je v souladu s výše zmíněným usnesením Evropského parlamentu z 24. března 2009. Jednotný nástroj mikrofinancování pro celou EU bude navíc soustředit pákový efekt mezinárodních finančních institucí a zabrání nejednotnému postupu, čímž se zvýší nabídka mikrofinancování ve všech členských státech. Aby se využily zkušenosti mezinárodních finančních institucí, a zejména EIB a EIF, měl by být nástroj mikrofinancování založen na společném řízení.
(13)
Akce financované z nástroje mikrofinancování by měly být soudržné a slučitelné s ostatními politikami Unie a měly by být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě. Činnosti nástroje mikrofinancování by měly doplňovat ostatní zásahy Unie, zejména finanční nástroje programu pro konkurenceschopnost a inovace, iniciativu Jasmine, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Jeremie (Společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky) a Evropský sociální fond (ESF).
(14)
Pro účely tohoto rozhodnutí by „mikrofinancování“ mělo zahrnovat záruky, mikroúvěry, vlastní nebo kvazivlastní kapitál ve vztahu k osobám a mikropodnikům podléhajícím tomuto rozhodnutí, přičemž mikroúvěr je vymezen jako půjčky do výše 25 000 EUR. V doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (5) je „mikropodnik“ vymezen jako podnik, který zaměstnává méně než 10 osob, včetně samostatné výdělečné činnosti, a jehož roční obrat nebo bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 2 miliony EUR, což by měla být definice vhodná i pro účely tohoto rozhodnutí.
(15)
Pro účely tohoto rozhodnutí a v souladu s vnitrostátními předpisy by se „mikropodnikem v sociální ekonomice“ měl rozumět mikropodnik, který vyrábí zboží nebo poskytuje služby s jasně sociálním posláním, nebo poskytuje služby členům společenstva a jeho cílem není dosažení zisku.
(16)
Nástroj mikrofinancování by měl být prováděn prostřednictvím vhodných opatření, která zahrnují sdílení rizik, záruky, vlastní kapitál a dluhové nástroje nabízené mezinárodními finančními institucemi určené poskytovatelům mikrofinancování. Za účelem zvýšení jeho účinnosti by nástroj mikrofinancování měl být koordinován a zaváděn společně s evropskými a vnitrostátními finančními nástroji a vnitrostátními finančními institucemi,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se evropský nástroj mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování nazvaný evropský nástroj mikrofinancování Progress (dále jen „nástroj mikrofinancování“).
Článek 2
Cíl
1. Nástrojem mikrofinancování se poskytují zdroje Unie s cílem zlepšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost pro
a)
osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohrožené ztrátou zaměstnání nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodnik, včetně samostatné výdělečné činnosti;
b)
mikropodniky, zejména v sociální ekonomice, stejně jako mikropodniky, které zaměstnávají osoby uvedené v písmenu a).
2. Nástroj mikrofinancování poskytuje zdroje Unie pro přístup k mikrofinancování a aktivně podporuje rovné příležitosti žen a mužů.
Článek 3
Rozpočet
1. Finanční příspěvek z rozpočtu Unie na nástroj mikrofinancování na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 činí 100 milionů EUR.
2. O ročních rozpočtových položkách se rozhoduje v rámci ročního rozpočtového procesu, včetně případného uplatnění bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6), nebo jiným způsobem uvedeným v této dohodě.
3. Celkový rozpočet pro podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d) nepřesáhne 1 % rozpočtu nástroje mikrofinancování podle odstavce 1 tohoto článku.
4. Finanční příspěvek pokrývá celkové náklady nástroje mikrofinancování, včetně poplatků za správu pro mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2, které spravují příspěvek Unie, a veškerých dalších způsobilých nákladů a výdajů.
Článek 4
Způsobilé akce a příjemci
1. Nástroj mikrofinancování se provádí případným použitím těchto druhů akcí:
a)
záruk a nástrojů pro sdílení rizik;
b)
kapitálových nástrojů;
c)
dluhových nástrojů;
d)
podpůrných opatření, jako jsou komunikační činnosti, monitorování, kontrola, audit a hodnocení, která jsou přímo nezbytná pro efektivní a účinné provádění tohoto rozhodnutí a pro dosažení jeho cílů.
2. Nástroj mikrofinancování je otevřen veřejným a soukromým subjektům zřízeným na celostátní, regionální nebo místní úrovni v členských státech, které poskytují mikrofinancování osobám a mikropodnikům v členských státech.
3. S cílem oslovit konečné příjemce a vytvářet konkurenceschopné a životaschopné mikropodniky veřejné a soukromé subjekty uvedené v odstavci 2 úzce spolupracují s organizacemi, které hájí zájmy konečných příjemců mikroúvěrů, a s organizacemi, jež pro konečné příjemce zajišťují instruktážní a školicí programy, zejména s těmi, které podporuje ESF.
Článek 5
Řízení
1. Komise řídí nástroj mikrofinancování v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
2. Za účelem provádění akcí uvedených v čl. 4 odst. 1, s výjimkou podpůrných opatření uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. d), Komise uzavře dohody s mezinárodními finančními institucemi, zejména s EIB a EIF v souladu s článkem 53d nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 43 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (8). Uvedené dohody musí obsahovat pravidla pro provádění úkolů, jimiž jsou pověřeny, včetně nutnosti zajistit doplňkovost ke stávajícím evropským a vnitrostátním finančním nástrojům a koordinaci s nimi a podporovat celkové a vyrovnané rozdělení mezi členské státy.
3. Pro splnění cíle stanoveného v článku 2 a provedení akcí uvedených v článku 4 stanoví dohody zmíněné v odstavci 2 tohoto článku navíc povinnost mezinárodních finančních institucí znovu investovat zdroje a výnosy, včetně dividend a úhrad, do akcí uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) nebo c) po dobu šesti let ode dne zahájení nástroje mikrofinancování.
4. Po uzavření nástroje mikrofinancování se zůstatek splatný Evropskou unií musí vrátit do souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Mezinárodní finanční instituce uvedené v odstavci 2 tohoto článku uzavřou s veřejnými a soukromými poskytovateli mikrofinancování uvedenými v čl. 4 odst. 2 písemné dohody, které stanoví jejich povinnost použít zdroje, které jsou zpřístupněny z nástroje mikrofinancování, v souladu s cíli stanovenými v článku 2 a poskytovat informace pro vypracování výročních zpráv uvedených v čl. 8 odst. 1.
6. Komise řídí rozpočet na podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d).
Článek 6
Soulad
Akce financované z nástroje mikrofinancování musí být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě.
Článek 7
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto rozhodnutí byly chráněny finanční zájmy Unie použitím opatření, jimiž se předchází podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem, účinnými kontrolami, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek, a zjistí-li se nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11).
2. Pokud jde o akce Unie financované podle tohoto rozhodnutí, má OLAF pravomoc provádět vyšetřování na základě nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96, která se použijí při jakémkoli porušení právního předpisu Unie, včetně nesplnění smluvní povinnosti sjednané na základě nástroje mikrofinancování, vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněné výdajové položky poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí řízené.
3. Veškerá prováděcí opatření vyplývající z tohoto rozhodnutí musí odkazovat na odstavce 1 a 2 tohoto článku a stanovit především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo ze strany zástupce pověřeného Komisí a prostřednictvím auditů Evropského účetního dvora, v případě potřeby včetně kontroly na místě.
Článek 8
Výroční zpráva
1. Mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2 předají Komisi výroční zprávy o provádění, ve kterých musí být uvedeny podporované činnosti z hlediska finančního provádění, rozdělení a dostupnosti finančních prostředků podle odvětví a typu příjemců, schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí a výsledků.
2. Do 8. dubna 2011 a každý následující rok předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní i kvalitativní výroční zprávu o činnostech prováděných v rámci tohoto rozhodnutí v předchozím roce. Výroční zpráva musí vycházet ze zpráv o provádění uvedených v odstavci 1. Zejména musí obsahovat informace týkající se schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí, celkového počtu a typu příjemců a geografického a odvětvového rozdělení prostředků.
Výroční zpráva navíc obsahuje informace o dopadu a udržitelnosti nástroje mikrofinancování vyjádřené celkovým počtem osob, které jsou stále zaměstnané, a mikropodniků, které stále fungují na konci období, během kterého se jim prostřednictvím nástroje mikrofinancování poskytovala finanční pomoc. Výroční zpráva zahrnuje rovněž informace o doplňkovosti s ostatními zásahy Unie, zejména ESF.
3. Po předložení třetí výroční zprávy a na základě návrhu Komise mohou Evropský parlament a Rada toto rozhodnutí přezkoumat.
4. Výroční zpráva uvedená v odstavci 2 se předá pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
5. Na základě výroční zprávy uvedené v odstavci 2 tohoto článku se Komise snaží zajistit, aby nástroj mikrofinancování plnil cíl stanovený v článku 2 a aby byl v Unii dostupný pro ty, kterým hrozí sociální vyloučení nebo pro něž je tradiční úvěrový trh obtížně dostupný.
Článek 9
Hodnocení
1. Komise provádí z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s mezinárodními finančními institucemi uvedenými v čl. 5 odst. 2 průběžná a závěrečná hodnocení. Průběžné hodnocení se dokončí čtyři roky po zahájení nástroje mikrofinancování a závěrečné hodnocení nejpozději jeden rok po skončení mandátů udělených mezinárodním finančním institucím uvedeným v čl. 5 odst. 2. Závěrečné hodnocení zejména posoudí, do jaké míry nástroj mikrofinancování jako celek splnil svůj cíl.
2. Výsledky hodnocení se pro informaci předají Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 25. března 2010.
SKLEP št. 283/2010/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 25. marca 2010
o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 175(3) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Komisija je 7. aprila 2000 sprejela sporočilo z naslovom „Lokalno delovanje za zaposlovanje - lokalna razsežnost za evropsko strategijo zaposlovanja“.
(2)
Sporočilo Komisije z dne 13. novembra 2007 z naslovom „Evropska pobuda za razvoj mikrokredita v podporo rasti in zaposlovanju“ je opredelilo štiri prednostna področja za ukrepanje: izboljšanje pravnega in institucionalnega okolja v državah članicah, ustvarjanje ugodnih razmer za zaposlovanje in podjetništvo, spodbujanje najboljših praks ter zagotavljanje dodatnega finančnega kapitala za mikrofinančne ustanove. Kot prvi korak pri uresničevanju tega načrta sta Komisija in Evropska investicijska banka (EIB) leta 2008 ustanovili Jasmine (Skupni ukrep za podporo mikrofinančnih institucij v Evropi), ki omogoča mentorstvo nebančnim finančnim ustanovam za mikrokredite in katere zmogljivost financiranja skupaj znaša 20 milijonov EUR, ki jih daje EIB.
(3)
V sporočilu Komisije z dne 24. maja 2006 z naslovom „Spodbujanje dostojnega dela za vse - Prispevek EU k izvajanju agende za dostojno delo po svetu“ in v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (4) je bil predstavljen pomen dostojnega dela za vse.
(4)
Izjava voditeljev držav po vrhunskem srečanju G-20 v Pittsburghu 24. in 25. septembra 2009 je vsebovala zavezo za izboljšanje dostopa revnih ljudi do finančnih storitev, na primer s pomočjo mikrofinanc. Voditelji so se tudi zavezali k ustanovitvi mednarodne skupine strokovnjakov za finančno vključevanje, ki bo opredelila izkušnje s področja inovativnih pristopov za zagotavljanje finančnih storitev revnim, spodbujala uspešne regulativne in politične pristope ter pripravila standarde za dostop do financiranja, finančno pismenost in zaščito potrošnikov.
(5)
Evropski parlament je v resoluciji z dne 24. marca 2009 o priporočilih Komisiji glede evropske pobude za razvoj mikrokredita v podporo rasti in zaposlovanju zahteval, da Komisija okrepi prizadevanja za razvoj mikrokreditov v podporo rasti in zaposlovanju. Poleg tega je Evropski parlament odobril dodatne štiri milijone EUR podpore za pilotni ukrep, ki bi se izvajal v okviru Jasmine. Evropski parlament je tudi pozval Komisijo, naj sofinancira projekte za mikrokredite, zlasti za ogrožene ciljne skupine.
(6)
Sedanja prizadevanja Unije in držav članic je treba okrepiti, da se povečata dostop in ponudba mikrofinanc, ki v razumnem obdobju lahko zadostita veliko povpraševanje tistih, ki jih v tem kriznem obdobju najbolj potrebujejo, to so na primer osebe, ki so izgubile službo ali jim grozi izguba službe ali imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg delovne sile, ter osebe, ki jim grozi socialna izključenost, ogrožene osebe ali osebe, ki so v zapostavljenem položaju pri dostopu do konvencionalnega kreditnega trga in želijo ustanoviti ali nadalje razviti lastno mikropodjetje, kar vključuje tudi samozaposlitev in dejavno spodbujanje enakih možnosti žensk in moških.
(7)
Sporočilo Komisije z dne 3. junija 2009 z naslovom „Skupna zaveza za zaposlovanje“ je poudarilo potrebo, da se brezposelnim osebam da nova možnost in se nekaterim najbolj prikrajšanim skupinam v Evropi, ki imajo težave pri dostopu do konvencionalnega kreditnega trga, odpre pot v podjetništvo. Poleg sedanjih instrumentov je treba ustrezno ukrepati za še močnejšo gospodarsko in socialno kohezijo z utrditvijo ukrepov EIB in Evropskega investicijskega sklada (EIS) ter drugih mednarodnih finančnih ustanov brez poseganja v dejavnosti držav članic. Komisija je zato napovedala predlog za nov mikrofinančni instrument za vso EU (v nadaljevanju „instrument“), ki bi razširil doseg mikrofinanciranja, zlasti za posebne ogrožene skupine, in bi dodatno podprl razvoj podjetništva, socialnega gospodarstva in mikropodjetij. Države članice lahko zato, da bo instrument učinkovit, da bo imel dolgotrajen učinek, da bo dosegel potencialne upravičence in da bo proaktiven dejavnik tako za gospodarsko politiko kot tudi za politiko lokalnega razvoja, vzpostavijo nacionalno kontaktno točko, ki lahko spodbuja, usklajuje, ocenjuje in nadzoruje vse ukrepe, ki se na njihovih ozemljih sprejmejo v okviru instrumenta.
(8)
Vedno večji delež mikrofinanc za ogrožene osebe, ki so v zapostavljenem položaju pri dostopu do konvencionalnega kreditnega trga, zagotavljajo v Evropski uniji nekomercialne mikrofinančne ustanove, kreditne zadruge in banke, ki so zavezane načelu družbene odgovornosti. Instrument bi lahko povečal razpoložljivost mikrofinanc in pomagal akterjem, ki dopolnjujejo komercialni bančni trg, pri zadostitvi sedanjega povpraševanja.
(9)
Pogosto so ponudniki mikrofinanc v Evropski uniji komercialne banke, ki bi morale postati pomembni partnerji v okviru tega instrumenta, da se obnovi zaupanje v kreditni trg, pri čemer se je treba osredotočiti zlasti na stranke, ki niso kreditno sposobne.
(10)
Javne in zasebne ustanove, ki ponujajo mikrofinance v okviru tega sklepa, bi morale spoštovati načela odgovornega posojanja in s tem preprečevati zlasti preveliko zadolževanje posameznikov in podjetij.
(11)
Poleg težkega dostopa do finančnih sredstev sta med glavnimi ovirami za ustanavljanje in razvoj mikropodjetij socialna izključenost ter negotovost glede prehoda od brezposelnosti ali socialnega varstva na samozaposlitev. Evropski instrumenti mikrofinanciranja lahko dodatno podpirajo strukture socialnega gospodarstva, ki izključenim osebam pomagajo in jih spremljajo pri njihovem ponovnem vključevanju v družbo, pomagajo pa jim tudi, da si pridobijo minimalno usposobljenost, potrebno za trajno ukvarjanje s podjetništvom.
(12)
Uporaba virov Unije je primerna in ustreza zgoraj navedeni resoluciji Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2009. Poleg tega bo enoten instrument za vso EU združil finančne vzvode iz mednarodnih finančnih ustanov in preprečil razpršen pristop, s tem pa povečal mikrofinančno ponudbo v vseh državah članicah. Instrument bi se moral ustanoviti na podlagi skupnega upravljanja, da bi izkoristil izkušnje mednarodnih finančnih ustanov ter zlasti EIB in EIS.
(13)
Ukrepi, ki jih financira ta instrument, bi morali biti usklajeni in združljivi z drugimi politikami Unije ter bi morali izpolnjevati določbe Pogodbe in aktov, ki so bili sprejeti na njeni podlagi. Ukrepi instrumenta bi morali dopolnjevati druge posege Unije, zlasti finančni instrument Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (PKI), Jasmine, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), program Jeremie (Skupna evropska sredstva za mikro in srednja podjetja) in Evropski socialni sklad (ESS).
(14)
Za namene tega sklepa bi moralo „mikrofinanciranje“ vključevati jamstva, mikrokredite, lastniški in navidezni lastniški kapital, razširjen na fizične osebe in mikropodjetja, ki jih ureja ta sklep, ter mikrokredite, ki se opredelijo kot posojila pod 25 000 EUR. Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij (5) opredeljuje „mikropodjetje“ kot podjetje, ki zaposluje manj kot 10 ljudi, kar vključuje tudi samozaposlitev, in katerega letni promet in/ali letna bilančna vsota ne presega dveh milijonov EUR, kar bi morala biti ustrezna opredelitev za namene tega sklepa.
(15)
Za namene tega sklepa in v skladu z nacionalnimi predpisi bi moralo „mikropodjetje v socialnem gospodarstvu“ pomeniti mikropodjetje, ki proizvaja blago in storitve z jasnim družbenim poslanstvom ali za člane skupnosti zagotavlja storitve z neprofitnim namenom.
(16)
Instrument bi bilo treba izvajati prek ustreznega niza ukrepov, ki bi vključeval delitev tveganja, jamstva, lastniške in dolžniške instrumente, ki jih mednarodne finančne institucije ponujajo ponudnikom mikrofinanciranja. Da bi se povečala učinkovitost instrumenta, bi ga bilo treba usklajevati in izvajati skladno z evropskimi in nacionalnimi finančnimi instrumenti ter nacionalnimi finančnimi institucijami -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Ustanovitev
Ustanovi se Evropski mikrofinančni instrument za zaposlovanje in socialno vključenost, ki se imenuje Evropski mikrofinančni instrument Progress (v nadaljnjem besedilu: instrument).
Člen 2
Cilj
1. Instrument zagotovi vire Unije za večjo dostopnost in razpoložljivost mikrofinanciranja za:
(a)
osebe, ki so ostale brez službe ali jim to grozi ali imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg delovne sile, ter osebe, ki jim grozi socialna izključenost, ogrožene osebe, ki so v zapostavljenem položaju pri dostopu do konvencionalnega trga posojil in želijo ustanoviti ali nadalje razvijati lastno mikropodjetje, kar vključuje tudi samozaposlitev;
(b)
mikropodjetja, zlasti v socialnem gospodarstvu, in mikropodjetja, ki zaposlujejo osebe iz točke (a).
2. Instrument zagotavlja vire Unije za dostop do mikrofinanciranja in dejavno spodbuja enake možnosti žensk in moških.
Člen 3
Proračun
1. Finančni prispevek iz proračuna Unije za instrument znaša 100 milijonov EUR za obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013.
2. O letnih proračunskih sredstvih se bo odločalo v okviru letnega proračunskega postopka, po potrebi tudi z uporabo točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6) ali drugih sredstev, ki jih predvideva navedeni sporazum.
3. Skupni proračun za podporne ukrepe iz točke (d) člena 4(1) ne presega 1 % proračuna instrumenta iz odstavka 1 tega člena.
4. Finančni prispevek krije celotne stroške instrumenta, vključno s stroški upravljanja za mednarodne finančne ustanove iz člena 5(2), ki upravljajo prispevek Unije, in katerimi koli drugimi upravičenimi stroški.
Člen 4
Upravičeni ukrepi in upravičenci
1. Instrument se izvaja z uporabo naslednjih vrst ukrepov, kot je primerno:
(a)
jamstva in instrumenti za delitev tveganja;
(b)
lastniški instrumenti;
(c)
dolžniški instrumenti;
(d)
podporni ukrepi, kot so obveščanje, spremljanje, nadziranje, revizije in ocene, ki so neposredno potrebni za uspešno in učinkovito izvajanje tega sklepa ter dosego njegovih ciljev.
2. Instrument je odprt za javna in zasebna telesa, ustanovljena na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v državi članici in ponujajo mikrofinanciranje osebam in mikropodjetjem v državah članicah.
3. Da bi dosegla končne upravičence in ustvarila konkurenčna in uspešno delujoča mikropodjetja, javna in zasebna telesa iz odstavka 2 tesno sodelujejo z organizacijami, ki zastopajo interese končnih upravičencev do mikrokreditov, ter z organizacijami, ki tem končnim upravičencem nudijo mentorstvo in programe usposabljanja, zlasti tiste, ki jih podpira ESS.
Člen 5
Upravljanje
1. Komisija upravlja instrument v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7).
2. Za izvajanje ukrepov iz člena 4(1), z izjemo podpornih ukrepov iz točke (d) člena 4(1), Komisija sklene sporazume z mednarodnimi finančnimi ustanovami, zlasti z EIB in EIS, v skladu s členom 53d Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in členom 43 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (8). Ti sporazumi vsebujejo podrobne določbe o izvajanju prenesenih nalog na te finančne ustanove, vključno z določbami, ki opredeljujejo potrebo po zagotovitvi dodatnosti in usklajenosti z obstoječimi evropskimi in nacionalnimi finančnimi instrumenti ter po spodbujanju celovitega in uravnoteženega kritja med državami članicami.
3. Da bi dosegli cilj iz člena 2 in izvedli ukrepe iz člena 4, se s sporazumi iz odstavka 2 tega člena določi tudi obveznost mednarodnih finančnih ustanov, da sredstva in iztržke, vključno z dividendami in povračili, v ukrepih iz točk (a), (b) ali (c) člena 4(1) v obdobju šestih let po datumu začetka delovanja instrumenta investirajo naprej.
4. Po zaprtju instrumenta se preostanek, ki pripada Evropski uniji, vplača v splošni proračun Evropske unije.
5. Mednarodne finančne ustanove iz odstavka 2 tega člena sklenejo pisne dogovore z javnimi in zasebnimi ponudniki mikrofinanciranja iz člena 4(2), v katerih določijo njihovo obveznost, da uporabijo vire, ki jih zagotovi instrument, v skladu s cilji iz člena 2 in da sporočijo podatke za pripravo letnih poročil iz člena 8(1).
6. Komisija upravlja proračun za podporne ukrepe iz točke (d) člena 4(1).
Člen 6
Skladnost
Ukrepi, ki jih financira instrument, izpolnjujejo določbe Pogodbe in aktov, ki so bili sprejeti na njeni podlagi.
Člen 7
Zaščita finančnih interesov Unije
1. Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Unije z uporabo ukrepov zoper goljufijo, korupcijo in vse druge nezakonite dejavnosti, učinkovitimi pregledi in izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov, pri odkritju nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračalnimi kaznimi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (9), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (10), ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (11).
2. Za ukrepe Unije, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, je OLAF pooblaščen za izvajanje preiskav na podlagi Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 in Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96, ki se uporabljata za vsako kršitev zakonodaje Unije, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti, ki so določene na podlagi instrumenta in izhajajo iz dejanja ali opustitve dejanja gospodarskega subjekta, ki z neupravičeno postavko odhodkov oškoduje ali bi lahko oškodoval splošni proračun Evropske unije ali proračune, ki jih ta upravlja.
3. Vsi izvedbeni ukrepi, ki izhajajo iz tega sklepa, se sklicujejo na odstavka 1 in 2 tega člena in zlasti določajo, da finančni in siceršnji nadzor izvajata Komisija ali njen pooblaščeni predstavnik ter Evropsko računsko sodišče z revizijami, po potrebi tudi z revizijami na kraju samem.
Člen 8
Letno poročilo
1. Mednarodne finančne ustanove iz člena 5(2) Komisiji posredujejo letna poročila o izvajanju, v katerih navajajo podprte dejavnosti glede na finančno izvedbo, razdelitev in dostopnost sredstev po sektorju in vrsti upravičencev, sprejete ali zavrnjene vloge, sklenjene pogodbe, financirane ukrepe in dosežke.
2. Najpozneje 8. aprila 2011 in nato vsako leto Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o obsegu in kakovosti dejavnosti po tem sklepu v letu prej. Letno poročilo sloni na poročilih o izvajanju iz odstavka 1. Vsebuje zlasti podatke o sprejetih ali zavrnjenih vlogah, sklenjenih pogodbah, financiranih ukrepih, skupnem številu in vrsti upravičencev ter geografski porazdelitvi zneskov in njihovi porazdelitvi po sektorjih.
Letno poročilo vsebuje tudi podatke o vplivu in trajnosti instrumenta, izražene glede na skupno število oseb, ki so še zaposlene, ter mikropodjetij, ki še poslujejo ob koncu obdobja pomoči, ki jo prejmejo iz instrumenta. Letno poročilo bo vsebovalo tudi podatke o dopolnjevanju drugih posegov Unije, predvsem ESS.
3. Po predstaviti tretjega letnega poročila in na podlagi predloga Komisije Evropski parlament in Svet lahko revidirata ta sklep.
4. Letno poročilo iz odstavka 2 bo poslano Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij v vednost.
5. Na podlagi letnega poročila iz odstavka 2 tega člena si Komisija prizadeva zagotoviti, da bi instrument izpolnil cilje iz člena 2 in bil v vsej Evropski uniji dostopen osebam, ki jim grozi socialna izključenost ali imajo težave pri vstopu na običajni kreditni trg.
Člen 9
Vrednotenje
1. Komisija izvaja vmesna in končna vrednotenja na lastno pobudo in v tesnem sodelovanju z mednarodnimi finančnimi ustanovami iz člena 5(2). Vmesno vrednotenje se opravi štiri leta po začetku instrumenta, končno vrednotenje pa najpozneje eno leto po koncu mandatov mednarodnih finančnih ustanov iz člena 5(2). V končnem vrednotenju se zlasti preuči, kako je instrument kot celota dosegel cilje.
2. Izsledki vrednotenja se predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij v vednost.
Člen 10
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 25. marca 2010