PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 2/2012
ze dne 4. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1890/2005 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybrala prozatímní clo uložené na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Současně bylo ukončeno řízení týkající se dovozu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín.
(2)
Dne 25. srpna 2009 pozměnila Rada nařízením (ES) č. 768/2009 (3) na základě přezkumu zahájeného podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení výše uvedená opatření s ohledem na jednoho vyvážejícího výrobce ve Vietnamu.
(3)
Na nařízení, které vedlo k uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu, se bude dále odkazovat jako na „původní nařízení“. Na šetření, jež vedlo k opatřením uloženým v původním nařízení dotčeným zemím, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. srpna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem pěti výrobců v Unii: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. a Ugivis S.A. představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(5)
Žádost byla omezena na antidumpingová opatření, jež byla uložena na dovoz pocházející z ČLR a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“). Antidumpingová opatření, která byla v původním nařízení uložena na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Vietnamu, Indonésie a Thajska, proto nejsou předmětem tohoto přezkumu.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z dotčených zemí pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. listopadu 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(8)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených zemí.
(10)
Komise poskytla rovněž zúčastněným stranám možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z dotčených zemí, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení. Vzhledem k obdrženým odpovědím bylo rozhodnuto použít výběr vzorku u tchajwanských vyvážejících výrobců, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii. Pokud jde o ČLR, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet šest tchajwanských vývozců/skupin vývozců. Deset z nich nebylo možno vzít v úvahu, jelikož se zdálo, že se jedná pouze o obchodní společnosti nebo o společnosti, které v období přezkumného šetření nevyvážely dotčený výrobek do Unie. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících tchajwanských společností, vybrala Komise vzorek složený ze čtyř vyvážejících výrobců. Jedna ze společností zařazených do vzorku následně spolupráci ukončila. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku představovaly 41,6 % tchajwanského vývozu do EU v období přezkumného šetření.
(14)
Pokud jde o dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, z celkem osmi společností, které poskytly požadované informace, byly do vzorku zařazeny tři největší společnosti představující téměř 90 % dovezeného objemu, který nahlásily spolupracující společnosti. Odpověď na dotazník posléze poskytl pouze jeden dovozce.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct výrobců v Unii. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících výrobců v Unii, vybrala Komise vzorek sestávající z šesti výrobců v Unii. Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývajících pět výrobců zařazených do vzorku představovalo 38 % prodeje všech výrobců v Unii uskutečněného v období přezkumného šetření pro nezávislé odběratele v EU.
(16)
Komise rozeslala stranám zařazeným do vzorku a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dotazníky. Jak bylo objasněno výše, odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu a od jednoho dovozce. V průběhu šetření se nepřihlásil žádný z kontaktovaných uživatelů.
(17)
Jak je objasněno v 13. a 15. bodě odůvodnění, jeden tchajwanský vyvážející výrobce zařazený do vzorku a jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku se rozhodli, že na dotazník neodpoví. V obou případech se však usuzovalo, že vzorek zbývajících společností je i nadále reprezentativní, pokud jde o příslušné objemy prodeje.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itálie,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo,
-
Ugivis S.A, Belley, Francie.
b)
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Arrow Fastener Co., Ltd. a vývozci, kteří jsou ve spojení s touto společností, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. a vývozce, který je ve spojení s touto společností, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Dovozce v Unii, který není ve spojení
-
Wurth Group, Kunzelsau, Německo.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek vymezený v původním nařízení, tj. některé spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z ČLR a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v EU výrobci v Unii stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné užití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Přihlásily se čtyři strany, které uvedly, že by výrobky kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10 a 7318 15 51 měly být z tohoto šetření vyloučeny, jelikož se údajně v Unii nevyrábějí. Toto tvrzení bylo odmítnuto, jelikož i) nebyly předloženy žádné důkazy, které by potvrzovaly, že se tyto výrobky liší, pokud jde o základní fyzické a technické vlastnosti, a ii) v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nelze každopádně vymezení výrobku měnit.
(22)
Po poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo doporučeno zachování stávajících opatření („konečné informace“), jeden z tchajwanských vyvážejících výrobců uvedl, že bimetalové spojovací prostředky by neměly být zahrnuty do vymezení výrobku z důvodu zásadních rozdílů mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky z korozivzdorné oceli, které se týkají prodejní ceny za jednotku množství, výrobních nákladů, základních fyzických a technických vlastností, jakož i způsobu jejich využití. Jak již však bylo uvedeno výše v 21. bodě odůvodnění, nelze vymezení výrobku v rámci přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Toto tvrzení by bylo možné projednat v rámci prozatímního přezkumu zaměřeného na vymezení výrobku, o který může společnost požádat.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. ČLR
1.1 Předběžné poznámky
(24)
Jak bylo objasněno výše, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(25)
Níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu a informací, které v žádosti o přezkum uvedlo výrobní odvětví Unie. V tomto případě nebylo možno použít oficiální čínské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných celních položkách harmonizovaného systému.
1.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno vypočítat individuální dumpingová rozpětí.
(27)
Podle žádosti o přezkum činilo dumpingové rozpětí u vývozu z ČLR do Unie údajně od 13,6 % do 61,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, žadatel srovnal ceny vývozu z ČLR do Unie s početně zjištěnou běžnou hodnotou na Tchaj-wanu, což je srovnatelná země, která byla použita v původním šetření.
(28)
Jelikož společnosti z ČLR nespolupracovaly, nejsou k dispozici informace, které by umožnily vyvodit jiný závěr. Mimoto se podotýká, že bylo zjištěno, že běžná hodnota stanovená pro jedinou spolupracující tchajwanskou společnost je podstatně vyšší než běžná hodnota, kterou žadatel stanovil v žádosti o šetření před pozbytím platnosti. Jelikož nejsou k dispozici žádné údaje, že se ceny vývozu z ČLR do Unie liší od cen uvedených v žádosti, je pravděpodobné, že u vývozu z ČLR přetrvává dumping na vyšších úrovních, než je uvedeno v žádosti.
1.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(29)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(30)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR; přitažlivost trhu Unie pro výrobce z ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
1.3.1 Volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR
(31)
Jelikož o čínském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, byly k odhadu kapacity v ČLR použity údaje obsažené v žádosti o přezkum. Na tomto základě se zdá, že od roku 2003 byla v Číně zřízena nová zařízení pro výrobu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V důsledku antidumpingových opatření uložených na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli (6) a následného poklesu dovozu z ČLR tohoto typu spojovacích prostředků do Unie od roku 2009 mají výrobci z ČLR značnou nevyužitou výrobní kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě dotčeného výrobku, jelikož výroba může mezi oběma typy spojovacích prostředků snadno přecházet.
1.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(32)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR dotčeného výrobku. Naopak, podle údajů Eurostatu se objem dovozu z ČLR do Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 13 %. Vývoj cen dovozu z ČLR v témže období prokázal, že podle údajů Eurostatu průměrná dovozní cena vzrostla. Podrobnější analýza však ukázala, že se v průběhu posuzovaného období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN představujícím 59 % celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření snížila o 24 %. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se vývozcům z ČLR u většiny vyváženého dotčeného výrobku podařilo zvýšit objem vývozu a dále snížit ceny.
1.3.3 Vývoz do třetích zemí
(33)
Co se týká objemů a cen vývozu z ČLR do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o vývozu z ČLR týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadají na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 3 % objemu. Údaje o vývozu proto nejsou velmi smysluplným zdrojem informací. Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno získat jiné relevantní údaje, pokud jde o vývoz z ČLR do třetích zemí.
1.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(34)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z ČLR je i nadále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by byla stávající antidumpingová opatření zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě v ČLR a skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období navzdory existenci antidumpingových opatření vzrostl, se zdá, že by vyvážející výrobci z ČLR měli pobídku k dalšímu zvyšování svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti.
2. Tchaj-wan
2.1 Předběžné poznámky
(35)
Podotýká se, že vzhledem k vysokému počtu tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu ke spolupráci, byl za účelem dalšího šetření vybrán reprezentativní vzorek čtyř společností/skupin společností. Jedna z těchto čtyř společností později spolupráci ukončila. Jelikož však na zbývající společnosti připadalo 41,6 % celkového objemu tchajwanského vývozu (7) do Unie v období přezkumného šetření, považoval se vzorek i nadále za reprezentativní.
(36)
Dále se podotýká, že během inspekcí na místě, které se uskutečnily v prostorách zbývajících tří společností zařazených do vzorku, nebylo možno ověřit informace, které v odpovědi na dotazník uvedla jedna z těchto společností, přičemž bylo zjištěno, že druhá společnost poskytla zavádějící informace. Dotyční vyvážející výrobci byli neprodleně vyrozuměni o úmyslu Komise použít článek 18 základního nařízení, což by znamenalo nepřihlédnutí k poskytnutým informacím, a tudíž použití dostupných údajů. Společnosti dostaly možnost se k této situaci blíže vyjádřit. Následné připomínky však nezměnily rozhodnutí Komise vycházet z dostupných údajů, pokud jde o tyto dva vyvážející výrobce. Individuální dumpingové rozpětí bylo proto vypočítáno pouze pro jednoho tchajwanského vyvážejícího výrobce.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutno u většiny níže uvedených zjištění týkajících se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů, které poskytl jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, z údajů Eurostatu a z informací, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum. V tomto případě nebylo možno použít oficiální tchajwanské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných položkách harmonizovaného systému.
2.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve ověřila, zda byl domácí prodej obdobného výrobku, který spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce uskutečnil pro nezávislé odběratele, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie.
(39)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. K prvkům, které se braly v úvahu při vymezení typů výrobku, patřily: i) typ spojovacích prostředků, ii) jakostní třída oceli použité jako surovina, iii) norma DIN pro spojovací prostředky, iv) průměr spojovacích prostředků a v) jejich délka.
(40)
Dále se zkoumalo, zda byl domácí prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda domácí prodej každého typu výrobku představoval nejméně 5 % objemu prodeje téhož typu výrobku na vývoz do Unie. U typů výrobků prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(41)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(42)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
2.2.2 Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz spolupracujícího tchajwanského vyvážejícího výrobce na trh Unie se až na jednu výjimku uskutečnil přímo pro nezávislé odběratele. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za dotčený výrobek.
(44)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
2.2.3 Srovnání
(45)
Srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, u nichž bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Podle výše uvedené metody bylo zjištěno, že spolupracující vývozce během období přezkumného šetření i nadále pokračoval v dumpingových praktikách. Výše dumpingu dosáhla na základě 4 z celkem 12 měsíců období přezkumného šetření 22 %.
(47)
Připomíná se, že založení výpočtu dumpingu na 4 měsících období přezkumného šetření je metoda, kterou Komise obvykle používá v přezkumech před pozbytím platnosti, má-li být zjištěno, zda dumping přetrvává nebo zda je pravděpodobné obnovení dumpingu. U přezkumů před pozbytím platnosti není totiž vyžadováno, aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí u všech transakcí, neboť takový vypočet je nutný pouze ke změně úrovně platného antidumpingového opatření, což však není účelem přezkumu před pozbytím platnosti. Vybranými 4 měsíci byly poslední měsíce každého čtvrtletí, takže bylo zajištěno rovnoměrné rozložení během 12měsíčního období přezkumného šetření.
(48)
Jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce po poskytnutí konečných informací uvedl, že určité domácí transakce uvedené v dotazníku, které byly zohledněny pro výpočet běžné hodnoty, byly ve skutečnosti určeny pro vývoz do Evropské unie a nikoliv pro domácí spotřebu. Uvedená společnost tvrdila, že k tomuto opětovnému prodeji docházelo v Tchaj-wanu prostřednictvím nezávislých výrobců spojovacích prostředků nebo obchodníků s nimi.
(49)
Je třeba uvést, že toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy, které by svědčily o tom, že toto zboží by bylo vyvezeno do Evropské unie. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(50)
Jelikož s ohledem na ostatní dva vyvážející výrobce zařazené do vzorku byl použit článek 18 základního nařízení, nebylo pro ně dumpingové rozpětí vypočítáno. Podle údajů uvedených v žádosti o přezkum však dumpingové rozpětí u vývozu z Tchaj-wanu činilo údajně od 14 % do 50 %. Nejsou k dispozici žádné údaje, které by umožňovaly vyvodit jiný závěr. Skutečnost, že bylo zjištěno, že jediná společnost, jíž se týkalo šetření, používá na trhu Unie dumping a že průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Tchaj-wanu je nižší než průměrná vývozní cena uvedené společnosti, potvrzuje na základě ověřených informací existenci dumpingu na celostátní úrovni.
2.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(51)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost přetrvávání dumpingu v případě Tchaj-wanu.
(52)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita tchajwanských vyvážejících výrobců; přitažlivost trhu Unie pro tchajwanské výrobce a jejich vývoz do třetích zemí.
2.3.1 Volná kapacita vývozců
(53)
Pokud jde o volnou kapacitu vývozců, jelikož o tchajwanském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, jsou níže uvedené závěry založeny především na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na informacích, které byly získány při inspekcích na místě. Podle žádosti o přezkum investovali noví tchajwanští výrobci spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli do nových zařízení s cílem zvýšit svou výrobní kapacitu. Ověření mimoto prokázalo, že podle očekávání se mají investice do kapacity v roce 2011 v porovnání s obdobím šetření v původním šetření zvýšit o 12 %. Během období přezkumného šetření činila volná kapacita spolupracujícího výrobce 7 % celkové výrobní kapacity. Bylo zjištěno, že výše zásob je velmi nízká, jelikož spolupracující společnost vyráběla dotčený výrobek pouze na základě objednávek.
2.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(54)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel neovlivnilo tchajwanský vývoz do Unie. Podle údajů Eurostatu a ověřených údajů o dovozu byly objemy dovozu z Tchaj-wanu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poměrně stálé, hodnota tohoto dovozu se však v témže období snížila o 16 %. To naznačuje, že průměrná prodejní cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Tchaj-wanu během období přezkumného šetření klesla. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se tchajwanským výrobcům podařilo zachovat objem vývozu a dále snížit ceny.
(55)
V této souvislosti jedna ze zúčastněných tchajwanských stran poukázala na to, že ke snížení tchajwanských vývozních cen nedošlo v důsledku nepřátelské cenové politiky vývozců, ale následováním vývoje cen hlavních surovin, tj. válcovaného drátu. Je třeba uvést, že snížení cen surovin mělo podobný vliv na veškeré výrobce spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Tím však není dotčen závěr o přitažlivosti trhu Unie pro tchajwanské vývozce, neboť se jim podařilo udržet objem svého vývozu i přes platná antidumpingová opatření.
2.3.3 Ceny vývozu do třetích zemí
(56)
Pokud jde o tchajwanský vývoz do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o tchajwanském vývozu, které bylo možno analyzovat, týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadalo na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 2,6 % objemu. Tyto údaje proto nejsou jako zdroj informací o objemech a cenách vývozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do třetích zemí smysluplné. Ověřené údaje o vývozu získané od tří tchajwanských vývozců zařazených do vzorku však prokazují pokles objemu vývozu do třetích zemí. To poukazuje na skutečnost, že tchajwanský vývoz je více zaměřen na EU.
(57)
Podotýká se rovněž, že informace, které poskytl spolupracující tchajwanský výrobce, prokazují, že při prodeji do Unie je jednotková prodejní cena v porovnání s ostatními zeměmi o 10 % vyšší a že objem vyvážený do ostatních zemí představuje pouze 20 % objemu vývozu do Unie.
2.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(58)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z Tchaj-wanu je stále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě na Tchaj-wanu a přitažlivosti trhu Unie se zdá, že by tchajwanští vyvážející výrobci měli pobídku ke zvýšení svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(59)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací uvedených v žádosti o přezkum, a údaje shromážděné od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze.
(60)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta přibližně na 63 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili.
(61)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z celkem 12 výrobců, kteří poskytli informace pro výběr vzorku, byl vybrán vzorek šesti výrobců. Jak je objasněno v 17. bodě odůvodnění, jeden výrobce posléze nespolupracoval. Spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 31 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Výrobní odvětví Unie
(62)
Má se za to, že všichni výrobci v Unii uvedení v 59. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(63)
K posouzení trendů týkajících se cen a objemu byly použity příslušné dovozní statistiky Eurostatu pro kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 spolu s údaji uvedenými v žádosti o přezkum a informacemi získanými od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze, které byly doplněny o ověřené odpovědi na dotazník, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v Unii převzatých z žádosti o přezkum, jež byly doplněny o ověřené údaje získané od spolupracujících výrobců zařazených do vzorku a o objem dovozu podle údajů Eurostatu.
(65)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (v tunách)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byla spotřeba v Unii poměrně stálá. Mezi rokem 2007 a 2009 však v souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo k výraznému poklesu o 18 %. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii opět zvýšila a vykázala nárůst o 20 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Aby bylo možno rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z dotčených zemí, byla individuální situace každé z obou zemí přezkoumána na základě podmínek uvedených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(68)
Bylo zjištěno, že objemy dovozu z ČLR i Tchaj-wanu překračují minimální prahovou hodnotu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení a že tyto objemy nejsou zanedbatelné. Objemy dovozu z obou zemí mimoto v posuzovaném období sledovaly do značné míry podobný trend, kdy se v období mezi rokem 2007 a 2009 snížily, načež v období přezkumného šetření následoval růst. Pokud jde o průměrné dovozní ceny, jak bylo objasněno v 32. bodě odůvodnění, vývoj cen dovozu z ČLR prokazuje, že se průměrná dovozní cena podle údajů Eurostatu zvýšila. Podrobnější analýza však ukázala, že se v posuzovaném období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN, který představuje většinu celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření, snížila o 24 %. Tchajwanské ceny se snižovaly v průběhu celého posuzovaného období a nejnižší úrovně dosáhly v období přezkumného šetření. Šetřením bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Usuzovalo se proto, že jsou splněny podmínky pro souhrnné posouzení.
3.2 Dumpingový dovoz z ČLR a Tchaj-wanu
(69)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu vyvíjel takto:
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí (v EUR/t)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, objem dovozu pocházejícího z dotčených zemí se v posuzovaném období zvýšil o 3 %. V souladu s vývojem spotřeby došlo v období v letech 2008 až 2009 k poklesu. Tento pokles však byl méně výrazný než pokles spotřeby v témže období. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření dovoz opět vzrostl až o 43 %.
(71)
Průměrné dovozní ceny se v posuzovaném období snížily o 5 %. Stejně jako v případě objemů byly dovozní ceny na nejnižší úrovni v roce 2009, načež mírně vzrostly.
(72)
Podíl dumpingového dovozu na trhu sledoval během posuzovaného období vývoj spotřeby a byl stálý ve výši přibližně 7 %.
3.3 Cenové podbízení
(73)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali a tchajwanští vyvážející výrobci spolupracovali pouze v omezené míře, jsou s ohledem na typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyváženy do Unie, k dispozici pouze velmi omezené informace. To spolu se skutečností, že dotčený výrobek zahrnuje celou škálu různých typů spojovacích prostředků s velkými cenovými rozdíly (jednotkové ceny v kategorii vrutů se mohou například lišit až 30násobně), znemožňuje provést smysluplné srovnání cen za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení. Srovnání váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, s průměrnou cenou CIF při dovozu z dotčených zemí odvozenou z údajů Eurostatu neprokázalo cenové podbízení v období přezkumného šetření. Pokud jde o Tchaj-wan, jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel zvláštní typ spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, s ohledem na nějž existuje v Unii pouze velmi omezená výroba. Vzhledem k neexistenci odpovídajících typů výrobku nebylo možno provést pro tuto společnost výpočet cenového podbízení pro jednotlivé typy výrobku.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Předběžné poznámky
(74)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(75)
Z důvodu výběru vzorku byly ukazatele újmy částečně stanoveny pro výrobní odvětví Unie jako celek a částečně pouze pro výrobce v Unii zařazené do vzorku. Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je podíl na trhu, výroba, kapacita a využití kapacity, objem prodeje, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie. Jinak byly použity údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (ceny obchodů, investice a návratnost investic, mzdy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál).
4.2 Výroba
(76)
Z níže uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 17 %. V souladu s klesající poptávkou se výroba výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a 2009 nejprve prudce snížila o 24 %, načež mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostla o 10 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v tunách)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Zdroj: makroekonomické údaje
4.3 Kapacita a využití kapacity
(77)
Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 13 % a v souladu s vývojem výroby vykázala míra využití kapacity mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírný pokles o 4 %.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Využití kapacity
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.4 Zásoby
(78)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 snížil a poté byl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stálý. V období přezkumného šetření se výše zásob poněkud zvýšila, byla však stále o 26 % nižší než v roce 2007.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.5 Objem prodeje
(79)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie uskutečněný pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížil o 25 %. Mezi rokem 2007 a 2009 objemy prodeje klesly o 28 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhly v roce 2009. V průběhu období přezkumného šetření se však objemy prodeje zvýšily a oproti úrovním z roku 2009 vykázaly 5 % nárůst. Je třeba zmínit, že tento nárůst byl mnohem menší než růst poptávky (20 %) v témže období.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Objem prodeje EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Zdroj: makroekonomické údaje
4.6 Podíl na trhu
(80)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření postupně snížil o 12 procentních bodů.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Zdroj: makroekonomické údaje
4.7 Růst
(81)
Jak je uvedeno v tabulce č. 1 v 65. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a 2009 snižovala, načež opět vzrostla téměř na stejnou úroveň jako v roce 2007. Výrobní odvětví Unie však v posuzovaném období přišlo o podíl na trhu ve výši 12 procentních bodů, zatímco dotyčnému dovozu se podařilo zachovat si stálý podíl na trhu.
4.8 Zaměstnanost
(82)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 7 %.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Zdroj: makroekonomické údaje
4.9 Produktivita
(83)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 10 %. Nejnižší úrovně dosáhla v roce 2009, načež v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Zdroj: makroekonomické údaje
4.10 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(84)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazovaly mezi rokem 2007 a 2009 významnou klesající tendenci, kdy se snížily o 50 %. To bylo částečně zapříčiněno významným poklesem nákladů na suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V průběhu období přezkumného šetření se prodejní ceny v porovnání s rokem 2009 zvýšily, stále však byly o 35 % nižší oproti cenám převládajícím na počátku posuzovaného období.
(85)
Šetřením bylo prokázáno, že pokles prodejních cen mezi rokem 2007 a 2009 částečně odrážel dopad hospodářské krize, která měla v uvedeném období za následek snížení nákladů o 28 %. Tento pokles odrážel především vývoj cen niklu, hlavní suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli. Šetření však prokázalo, že i když negativní dopad na prodejní ceny měla finanční krize, tlak na snižování cen vyvíjel rovněž dovoz zejména z ostatních třetích zemí, který se na trhu Unie navzdory nízké poptávce rozšiřoval a vyvíjel tlak na ceny hlavních typů výrobku vyráběných a prodávaných výrobním odvětvím Unie, jež bylo nuceno snížit své prodejní ceny více, než kolik činilo snížení nákladů. To vedlo k značnému zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie v tomto období. I když se prodejní ceny v období přezkumného šetření v porovnání s rokem 2009 zvýšily, jejich úroveň nepostačovala k uhrazení všech nákladů a dosažení přiměřeného ziskového rozpětí ze strany výrobního odvětví Unie.
(86)
Prodejní ceny uvedené v následující tabulce představují průměrné ceny za tunu, které do značné míry závisí na sortimentní skladbě. Jak bylo objasněno v 73. bodě odůvodnění, mohou se ceny v rámci některých kategorií spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli lišit až 30násobně.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné prodejní ceny (v EUR/t)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.11 Mzdy
(87)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrné mzdy na zaměstnance snížily o 12 %.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.12 Investice
(88)
V roce 2008 výrobní odvětví Unie ve srovnání s jinými roky posuzovaného období značně investovalo do výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Po uvedeném roce se investice snížily.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.13 Ziskovost a návratnost investic
(89)
Jak bylo uvedeno v 85. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že i když pokles prodejních cen odrážel částečně snížení nákladů, cena výrobního odvětví Unie byla pod tlakem, který vyvíjel dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, a tento tlak neumožňoval uhradit veškeré náklady vzniklé při výrobě a prodeji spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. To mělo za následek značné zhoršení ziskovosti, která byla v roce 2007 kladná, poté však záporná, jak ukazuje níže uvedená tabulka.
(90)
Návratnost investic se významně snížila z úrovně ve výši 29 % v roce 2007 na - 17 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.14 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(91)
Čistý peněžní tok z provozních činností se v posuzovaném období značně snížil. Nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež mírně vzrostl. V období přezkumného šetření však byl peněžní tok i nadále podstatně nižší než v roce 2007.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.15 Velikost dumpingového rozpětí
(92)
Navzdory platným opatřením přetrvával podle údajů získaných z žádosti o přezkum i údajů, které poskytl jediný spolupracující vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, významný dumping, a to v případě ČLR ve výši 13,6 % až 61,8 % a v případě Tchaj-wanu ve výši 14 % až 50 %. Dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze považovat za zanedbatelný.
4.16 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(93)
Téměř ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po roce 2007. Navzdory platným opatřením se dovoz z dotčených zemí mírně zvýšil a podařilo se mu udržet stálý podíl na trhu. V roce 2009, kdy finanční krize měla dopad na celkovou poptávku v Unii a prodejní ceny byly pod tlakem, přišli výrobci v Unii o značnou část svých odběratelů. Pouze některým výrobcům v Unii se podařilo zvýšit objem výroby, a to výrobou jiných typů spojovacích prostředků (např. spojovacích prostředků z uhlíkové oceli), a mohli tak využít úspor z rozsahu, a tudíž nahradit úbytek objemu prodeje, k němuž došlo v odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Výrobci v Unii se současně snažili zvýšit své investice s cílem vyrábět efektivněji. Během období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit výkonnost, ačkoli bylo i nadále ztrátové. Vzhledem k odhadované velmi nízké míře využití kapacity se situace pravděpodobně nezlepší.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(94)
Šetřením bylo prokázáno, že navzdory platným opatřením a snížení spotřeby v Unii v posuzovaném období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu během posuzovaného období mírně zvýšil a udržel si stálý podíl na trhu.
(95)
Jak bylo popsáno v 73. bodě odůvodnění, nebylo vzhledem k nedostatku informací o typech výrobku vyvážených vyvážejícími výrobci z ČLR a Tchaj-wanu velkým rozdílům v cenách jednotlivých typů výrobku v rámci této průměrné ceny možné provést smysluplné srovnání cen dovozu z dotčených zemí a prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vývozní ceny jediného spolupracujícího tchajwanského výrobce nebylo možno smysluplně srovnat s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku, jelikož neexistovaly odpovídající podobné typy výrobků.
(96)
Spolupracující tchajwanský výrobce uvedený v 22. bodě odůvodnění po poskytnutí konečných informací tvrdil, že jeho vývoz nezpůsobil žadateli žádnou újmu, neboť vyrábí typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyráběny pouze několika výrobci v Unii v malých množstvích. V tomto ohledu je třeba zaprvé uvést, že posouzení újmy se provádí ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie a nikoliv pouze ve vztahu k žadateli. Zadruhé, pro vymezení výrobku stanoveném v původním šetření existují platná opatření a, jak již bylo vysvětleno v 21. bodě odůvodnění, není možné v rámci přezkumu před pozbytím platnosti vymezení výrobku měnit.
5.2 Dopad hospodářské krize
(97)
Kvůli příznivým hospodářským podmínkám, které v roce 2007 existovaly v ocelářském průmyslu a souvisejících výrobních odvětvích, bylo výrobní odvětví Unie v relativně dobré hospodářské situaci, když na konci roku 2008 začala hospodářská krize. I když trh stagnoval, zejména v roce 2009, někteří výrobci v Unii pokračovali v investicích k nahrazení zastaralého strojního zařízení a vybavení s cílem snížit výrobní náklady a docílit větší konkurenceschopnosti vzhledem k dumpingovému dovozu z dotčených zemí a nárůstu levného dovozu z ostatních třetích zemí. Když byl zaznamenán pokles poptávky, potýkali se výrobci v Unii rovněž se silnou vyjednávací pozicí velkých distributorů, kteří začali vyvíjet větší cenový tlak, jenž měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(98)
Analyzován byl rovněž dopad dovozu z ostatních třetích zemí. Jejich společný objem dovozu vzrostl v posuzovaném období o 26 %, a to přibližně z 52 000 tun na zhruba 66 000 tun. Současně se v posuzovaném období průměrné dovozní ceny snížily o 28 % a následně se podíl tohoto dovozu na trhu zvýšil z 42,5 % v roce 2007 na 54,2 % v období přezkumného šetření.
(99)
Zdá se, že převážná část dovozu z ostatních třetích zemí pochází z Indie, Filipín a Malajsie. Na dovoz z těchto tří zemí připadal v období přezkumného šetření celkový podíl na trhu ve výši přibližně 36 %.
(100)
Pokud jde o dovoz z Indie, tento dovoz se v posuzovaném období zvýšil o 141 %, z přibližně 8 000 tun v roce 2007 na téměř 20 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 32 % a v období přezkumného šetření byly podstatně nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Indičtí vývozci proto zvýšili svůj podíl na trhu z 6,7 % v roce 2007 na 16,4 % v období přezkumného šetření.
(101)
Dovoz z Filipín vykazuje podobnou tendenci jako dovoz z Indie a v posuzovaném období vzrostl o 129 %, z přibližně 6 000 tun v roce 2007 na téměř 14 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 38 % a v období přezkumného šetření byly nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Podíl Filipín na trhu proto vzrostl ze 4,9 % v roce 2007 na 11,4 % v období přezkumného šetření.
(102)
Pokud jde o dovoz z Malajsie, ačkoliv v posuzovaném období byla zaznamenána klesající tendence (- 27 %), měli malajští vývozci v období přezkumného šetření dosud podíl na trhu ve výši 8,2 %. Podle údajů Eurostatu byly na počátku posuzovaného období průměrné ceny dovozu z Malajsie vyšší než ceny dovozu z dotčených zemí, v jeho druhé části však byly ceny podstatně nižší.
(103)
Zdá se proto, že vývozci v ostatních třetích zemích, zejména v Indii, na Filipínách a v Malajsii, měli prospěch z existence antidumpingových opatření uložených ČLR a Tchaj-wanu. Ve druhé části posuzovaného období se indický a filipínský dovoz více než zdvojnásobil a jeho ceny byly nižší než ceny ČLR a Tchaj-wanu, přičemž dovoz z Malajsie vykazoval klesající tendenci. Tento dodatečný cenový tlak měl další negativní dopad na výrobní odvětví Unie, u něhož zisk a ostatní finanční ukazatele vykazovaly od roku 2008 silnou negativní tendenci. Vývoj dovozu zejména z Indie a Filipín proto jistě přispěl k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu a k nepříznivému vývoji jeho finanční situace.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Cena dovozu z ostatních zemí (v EUR/t)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Objem dovozu z Indie (v tunách)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Podíl dovozu z Indie na trhu
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Cena dovozu z Indie (v EUR/t))
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
Podíl dovozu z Filipín na trhu
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Cena dovozu z Filipín (v EUR/t)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Cena dovozu z Malajsie (v EUR/t)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Závěr
(104)
Zatímco spotřeba v Unii byla v posuzovaném období poměrně stálá, výrobní odvětví Unie přišlo v témže období o 25 % svého objemu prodeje v Unii, což mělo za následek úbytek podílu na trhu z 50,6 % v roce 2007 na 38,6 % v období přezkumného šetření. Dumpingovému dovozu z dotčených zemí se současně podařilo zachovat stálý podíl na trhu.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se bez ohledu na existenci antidumpingových opatření většina ukazatelů újmy vyvíjela nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 17 %, resp. 25 %, snížila se kapacita a využití kapacity, načež následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. Ziskovost se snížila ze 7 % v roce 2007 na - 3 % v období přezkumného šetření a podobnou negativní tendenci vykazoval i peněžní tok.
(106)
Vyvozuje se závěr, že se v posuzovaném období situace výrobního odvětví Unie celkově zhoršila a že se výrobní odvětví Unie nacházelo na konci období přezkumného šetření v nejisté situaci, kdy jeho snahám o zachování objemů prodeje a dostatečné úrovně cen bránil větší výskyt dumpingového dovozu z dotčených zemí a rovněž levný dovoz z ostatních třetích zemí.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Vztah mezi objemy a cenami vývozu dotčených zemí do třetích zemí a objemem a cenami vývozu do Unie
(107)
Vzhledem ke skutečnosti, že vývozci z ČLR nespolupracovali, nejsou k dispozici údaje o jejich cenách při vývozu na ostatní trhy. Pokud jde o Tchaj-wan, na základě informací, které poskytly ověřené společnosti, jsou průměrné ceny vývozu do třetích zemí nižší než ceny účtované na trhu Unie. Usuzovalo se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, měli by tchajwanští vývozci pobídku k přesunu značného množství vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie.
2. Nevyužitá kapacita v dotčených zemích
(108)
Na základě dostupných informací se zdá, že v ČLR i na Tchaj-wanu je dostupná velká výrobní kapacita a obě země jsou schopny rychle zvýšit objemy výroby. V této souvislosti se připomíná, že uložení antidumpingových opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR v roce 2009 (8) mělo za následek pokles dovozu z ČLR a uvolnilo kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Mimoto je třeba zmínit, že nedávno ukončené šetření zaměřené proti obcházení předpisů rozšířilo opatření uložená na některé spojovací prostředky ze železa a oceli pocházející z ČLR na dovoz odesílaný z Malajsie (9). Existuje proto kapacita k významnému zvýšení objemu vývozu do EU, zejména proto, že nejsou k dispozici žádné údaje o tom, že by dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3. Závěr
(109)
Je zřejmé, že výrobci v dotčených zemích mohou značně zvýšit své objemy vývozu na trh EU. Pokud jde o Tchaj-wan, zdá se, že ceny vývozu do třetích zemí jsou nižší než ceny účtované na trhu Unie, což zvyšuje pravděpodobnost, že by část vývozu do třetích zemí byla přesměrována na trh EU, pokud by opatření neexistovala. To by se vší pravděpodobností mělo negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(110)
Jak bylo uvedeno výše, situace výrobního odvětví Unie je i nadále nejistá. Pokud by bylo výrobní odvětví Unie vystaveno vyšším objemům dovozu z dotčených zemí za dumpingové ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž následnému zhoršení jeho finanční situace. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nejisté situace a přetrvávání podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(112)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(113)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(114)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána na počátku posuzovaného období. V průběhu posuzovaného období však výrobní odvětví Unie přišlo o objem prodeje a podíl na trhu a jeho prodejní ceny se snížily, zatímco dovoz z dotčených zemí navzdory platným opatřením mírně vzrostl. Během téhož období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila a výrobní odvětví začalo vykazovat ztráty. Pokud by opatření neexistovala, bylo by výrobní odvětví Unie se vší pravděpodobností v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(115)
Žádný z 20 kontaktovaných uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Připomíná se, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden uživatel a byl vyvozen závěr, že uživatelé mohou výrobek, který je předmětem šetření, získat nejen z dotčených zemí, nýbrž rovněž z jiných zdrojů dodávek. Vzhledem k nepatrnému dopadu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli na náklady na navazující výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít na uživatelské výrobní odvětví nepříznivý dopad.
(116)
Na dotazník odpověděl pouze jeden z celkem tří dovozců zařazených do vzorku. Jeho podíl na dovozu z dotčených zemí byl velmi omezený a v období přezkumného šetření činil 1,1 %. Šetření mimoto prokázalo, že dovozce dosáhl dobré úrovně ziskovosti (mezi 5 % a 10 %), zatímco podíl dotčeného výrobku v poměru k celkové činnosti společnosti je nižší než 10 %. Lze proto vyvodit závěr, že zachování opatření bude mít na tohoto dovozce jen velmi omezený dopad.
4. Závěr
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(119)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, která byla uložena nařízením (ES) č. 1890/2005,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnosti
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Všechny ostatní společnosti
27,4
A999
Tchaj-wan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Společnosti uvedené v příloze
15,8
A649
Všechny ostatní společnosti
23,6
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. ledna 2012.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 2/2012
z dne 4. januarja 2012
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(2) osnovne uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je z Uredbo (ES) št. 1890/2005 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev in dokončno pobral začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov (v nadaljnjem besedilu: PENJ) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama. Hkrati se je zaključil postopek glede uvoza PENJ s poreklom iz Malezije in Filipinov.
(2)
Svet je 25. avgusta 2009 po pregledu, ki se je začel na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe, z Uredbo (ES) št. 768/2009 (3) spremenil navedene ukrepe v zvezi z enim proizvajalcem izvoznikom v Vietnamu.
(3)
Uredba, ki je privedla do uvedbe dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih PENJ s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) in Tajvana, se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna uredba“. Preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo za zadevne države, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna preiskava“.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov
(4)
Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (4) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov 19. avgusta 2010 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente (v nadaljnjem besedilu: EIFI ali vložnik) v imenu petih proizvajalcev Unije: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. in Ugivis S.A., ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje PENJ v Uniji.
(5)
Zahtevek je bil omejen na protidampinške ukrepe, uvedene na uvoz s poreklom iz LRK in Tajvana (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi). Posledično za protidampinške ukrepe, uvedene s prvotno uredbo na uvoz PENJ s poreklom iz Vietnama, Indonezije in Tajske, ta pregled ne velja.
(6)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov, uvedenih na uvoz PENJ s poreklom iz zadevnih držav, damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov
(7)
Komisija je po posvetu s Svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, in je 19. novembra 2010 z obvestilom, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije (5), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).
4. Preiskava
4.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(8)
Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Preučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
4.2 Strani, ki jih preiskava zadeva
(9)
Komisija je uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja ter predstavnike zadevnih držav o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov.
(10)
Komisija je zainteresiranim stranem dala možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zaprosile za zaslišanje in pokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(11)
Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav, nepovezanih uvoznikov v Uniji in proizvajalcev Unije, ki so bili vključeni v preiskavo, je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.
(12)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali bi bilo vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe javijo in Komisiji v 15 dneh od objave obvestila o začetku zagotovijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. Glede na prejete odgovore je bilo odločeno, da se vzorčenje uporabi v zvezi s tajvanskimi proizvajalci izvozniki, nepovezanimi uvozniki v Uniji in proizvajalci Unije. Kar zadeva LRK, v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz LRK.
(13)
Šestintrideset tajvanskih izvoznikov/skupin izvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Od tega desetih ni bilo mogoče upoštevati, ker je očitno šlo le za trgovinska podjetja ali ker v OPP niso izvažali v Unijo. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih tajvanskih podjetij, izbrala vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov. Pozneje je eno vzorčeno podjetje prekinilo sodelovanje. Preostala tri vzorčena podjetja so predstavljala 41,6 % tajvanskega izvoza v EU v OPP.
(14)
Kar zadeva nepovezane uvoznike v Uniji, so bila od osmih podjetij, ki so predložila zahtevane informacije, za vzorec izbrana tri največja podjetja, ki so predstavljala skoraj 90 % obsega uvoza, kot so ga prijavila sodelujoča podjetja. Pozneje je le en uvoznik predložil izpolnjen vprašalnik.
(15)
Dvanajst proizvajalcev Unije je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec šestih proizvajalcev Unije. Pozneje je en vzorčeni proizvajalec Unije prekinil sodelovanje. Preostalih pet vzorčenih proizvajalcev je predstavljalo 38 % prodaje vseh proizvajalcev Unije nepovezanim strankam v EU v OPP.
(16)
Komisija je vzorčenim stranem in vsem uporabnikom, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala vprašalnike. Kot je bilo že navedeno, so bili izpolnjeni vprašalniki prejeti od petih proizvajalcev Unije, treh proizvajalcev izvoznikov iz Tajvana in enega uvoznika. Med preiskavo se ni javil nobeden od kontaktiranih uporabnikov.
(17)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (13) in (15), sta se en tajvanski proizvajalec izvoznik in en vzorčeni proizvajalec Unije odločila, da ne bosta predložila izpolnjenega vprašalnika. Vendar je v obeh primerih veljalo, da je vzorec preostalih podjetij glede ustreznega obsega prodaje še vedno reprezentativen.
(18)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih podjetij:
(a)
Proizvajalci Unije
-
Bulnava S.r.l, Suello, Italija,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italija,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Nemčija,
-
Ugivis S.A, Belley, Francija.
(b)
Proizvajalci izvozniki v Tajvanu
-
Arrow Fastener Co., Ltd. in njegovi povezani izvozniki, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. in njegov povezani izvoznik, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd., Tainan Hsien.
(c)
Nepovezani uvoznik v Uniji
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Nemčija.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(19)
Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak kot tisti, ki je opredeljen v prvotni uredbi, in sicer gre za nekatere pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in njihove dele s poreklom iz LRK in Tajvana, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).
(20)
S preiskavo v zvezi s pregledom je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalci izvozniki proizvajajo in prodajajo na notranjih trgih, in tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v EU, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.
(21)
Štiri strani so se javile in trdile, da bi bilo treba izdelke, ki se uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10 in 7318 15 51, izključiti iz obsega te preiskave, ker se domnevno ne proizvajajo znotraj Unije. Ta trditev je bila zavrnjena, ker (i) ni bilo predloženih nobenih dokazov o tem, da bi bili ti izdelki drugačni, kar zadeva osnovne fizikalne in tehnične lastnosti, in ker (ii) v okviru pregleda zaradi izteka ukrepov obsega izdelka nikakor ni mogoče spremeniti.
(22)
Po razkritju glavnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bilo priporočeno, da se obstoječi ukrepi ohranijo (v nadaljnjem besedilu: končno razkritje), je eden od tajvanskih proizvajalcev izvoznikov trdil, da se bimetalni pritrdilni elementi ne bi smeli vključiti v obseg izdelka zaradi znatnih razlik, ki obstajajo med bimetalnimi pritrdilnimi deli in pritrdilnimi deli iz nerjavnega jekla glede prodajne cene na enoto, stroškov proizvodnje, osnovnih fizikalnih in tehničnih značilnosti in uporab. Vendar, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (21), obsega izdelka zaradi izteka ukrepov ni mogoče spremeniti. Ta trditev bi se lahko preverila pri vmesnem pregledu obsega izdelka, ki ga lahko zahteva podjetje.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
(23)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je preučilo, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.
1. LRK
1.1 Uvodne opombe
(24)
Kot je bilo že pojasnjeno, nobeden od proizvajalcev izvoznikov LRK ni sodeloval v preiskavi.
(25)
Zato so morale spodnje ugotovitve o nadaljevanju ali ponovitvi dampinga temeljiti na najboljših dostopnih dejstvih, zlasti na Eurostatovih podatkih in informacijah, ki jih je v zahtevku za pregled predložila industrija Unije. Uradnih statističnih podatkov LRK o izvozu v tem primeru ni bilo mogoče uporabiti, saj zadevni izdelek predstavlja le majhen delež količin, prijavljenih v ustreznih postavkah harmoniziranega tarifnega sistema.
1.2 Damping uvoza v OPP
(26)
Ker proizvajalci izvozniki LRK niso sodelovali, ni bilo mogoče izračunati posameznih stopenj dampinga.
(27)
Po podatkih iz zahtevka za pregled je bil izvoz iz LRK v Unijo domnevno dampinški, pri čemer naj bi stopnje znašale od 13,6 % do 61,8 %. Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je vložnik primerjal cene izvoza iz LRK v Unijo s konstruirano normalno vrednostjo v Tajvanu, tj. primerljivi državi, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi.
(28)
Ker podjetja LRK niso sodelovala, ni razpoložljivih podatkov, ki bi omogočali drugačen sklep. Poleg tega je treba poudariti, da je bilo za normalno vrednost, določeno za edino sodelujoče tajvansko podjetje, ugotovljeno, da je znatno višja od normalne vrednosti, ki jo je vložnik določil v zahtevku za preiskavo zaradi izteka ukrepov. Ker ni nobenih znakov, da se cene izvoza iz LRK v Unijo razlikujejo od izvoznih cen iz zahtevka, je verjetno, da se je damping iz LRK nadaljeval na stopnjah, ki so višje od stopenj iz zahtevka.
1.3 Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov
(29)
Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila preučena tudi verjetnost ponovitve dampinga.
(30)
V zvezi s tem so se analizirali naslednji dejavniki: prosta zmogljivost proizvajalcev izvoznikov LRK, privlačnost trga Unije za proizvajalce LRK in njihov izvoz v tretje države.
1.3.1 Prosta zmogljivost proizvajalcev izvoznikov LRK
(31)
Ker o industriji PENJ LRK ni veliko razpoložljivih javnih informacij, so bile za določitev zmogljivosti v LRK uporabljene informacije iz zahtevka za pregled. Na podlagi tega se zdi, da so bili od leta 2003 v LRK ustanovljeni novi obrati za proizvodnjo PENJ. Poleg tega imajo proizvajalci LRK zaradi protidampinških ukrepov, uvedenih na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa in jekla (6), in poznejšega upada uvoza LRK take vrste pritrdilnih elementov v Unijo od leta 2009 znatno neizkoriščeno proizvodno zmogljivost, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za proizvodnjo zadevnega izdelka, saj je proizvodnjo mogoče zlahka spreminjati med obema vrstama pritrdilnih elementov.
1.3.2 Privlačnost trga Unije
(32)
Privlačnost trga Unije je mogoče ponazoriti z dejstvom, da uvedba protidampinških ukrepov ni zaustavila širitve izvoza LRK zadevnega izdelka. Ravno nasprotno, saj se je obseg uvoza iz LRK v Unijo po podatkih Eurostata med letom 2007 in OPP povečal za 13 %. Razvoj cen uvoza LRK za isto obdobje je pokazal, da se je povprečna uvozna cena po podatkih Eurostata zvišala. Vendar je podrobnejša analiza pokazala, da se je cena PENJ, ki so prijavljeni pod oznako KN in predstavljajo 59 % celotne uvožene količine v OPP, v obravnavanem obdobju znižala za 24 %. To dokazuje, da so izvozniki LRK kljub veljavnim ukrepom še vedno lahko povečali obseg izvoza in dodatno znižali svoje cene za večino izvoženih zadevnih izdelkov.
1.3.3 Izvoz v tretje države
(33)
V zvezi z obsegom in cenami izvoza LRK v tretje države je treba poudariti, da podatki o izvozu LRK zadevajo celotne oznake HS. V primerjavi s statističnimi podatki o uvozu EU na ravni TARIC zadevni izdelek predstavlja približno 3 % obsega znotraj teh oznak HS. Zato podatki o izvozu niso najustreznejši vir informacij. Ker proizvajalci izvozniki LRK niso sodelovali, v zvezi z izvozom LRK v tretje države ni bilo mogoče pridobiti nobenih drugih ustreznih informacij.
1.4 Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga
(34)
Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da se blago iz LRK še vedno izvaža po dampinških cenah in da bi se damping na trgu Unije ob ukinitvi sedanjih protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval. Ob upoštevanju sedanje proste zmogljivosti v LRK in dejstva, da se je uvoz zadevnega izdelka v Unijo kljub obstoju protidampinških ukrepov v obravnavanem obdobju povečal, se dejansko zdi, da obstaja spodbuda za proizvajalce izvoznike LRK, da v primeru izteka ukrepov dodatno povečajo svoj izvoz na trg Unije po dampinških cenah.
2. Tajvan
2.1 Uvodne opombe
(35)
Poudariti je treba, da je bil zaradi velikega števila tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, ki so izrazili svojo pripravljenost sodelovati, za nadaljnjo preiskavo izbran reprezentativni vzorec štirih podjetij/skupin podjetij. Eno od teh štirih podjetij je pozneje prekinilo sodelovanje. Ker pa so preostala podjetja predstavljala 41,6 % obsega celotnega tajvanskega izvoza (7) v Unijo v OPP, je vzorec še vedno veljal za reprezentativnega.
(36)
Poleg tega je treba poudariti, da med preveritvenimi obiski, ki so bili izvedeni v prostorih preostalih treh vzorčenih podjetij, ni bilo mogoče preveriti informacij, ki jih je eno od podjetij predložilo v izpolnjenem vprašalniku, hkrati pa je bilo ugotovljeno, da je drugo podjetje predložilo zavajajoče informacije. Zadevna proizvajalca izvoznika sta bila takoj obveščena, da namerava Komisija uporabiti člen 18 osnovne uredbe, zaradi katerega se predložene informacije ne bi upoštevale in bi se uporabila najboljša dostopna dejstva. Podjetji sta imeli možnost, da predložita nadaljnje pripombe v zvezi s tem. Vendar poznejše pripombe niso spremenile odločitve Komisije, da se zanaša na dostopna dejstva v zvezi s tema dvema proizvajalcema izvoznikoma. Posledično je bila posamezna stopnja dampinga izračunana le za enega tajvanskega proizvajalca izvoznika.
(37)
Ob upoštevanju navedenega je morala večina spodnjih ugotovitev v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljiti na dostopnih dejstvih, zlasti na podatkih, ki sta jih predložila edini sodelujoči tajvanski proizvajalec izvoznik in en sodelujoči uvoznik, Eurostatovih podatkih in informacijah, ki jih je vložnik predložil v zahtevku za pregled. Uradnih tajvanskih statističnih podatkov o izvozu v tem primeru ni bilo mogoče uporabiti, saj zadevni izdelek predstavlja le majhen delež količin, prijavljenih v ustreznih postavkah harmoniziranega tarifnega sistema.
2.2 Damping uvoza v OPP
2.2.1 Normalna vrednost
(38)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preučila, ali je bila pri sodelujočem tajvanskem proizvajalcu izvozniku domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg take prodaje enak vsaj 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Unijo.
(39)
Komisija je nato opredelila tiste vrste podobnega izdelka, ki jih je podjetje prodalo na notranjem trgu in so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo. Elementi, ki so se upoštevali pri opredelitvi vrst izdelkov, so bili (i) vrsta pritrdilnih elementov, (ii) razred jekla, uporabljenega kot surovina, (iii) standard DIN pritrdilnih elementov, (iv) premer pritrdilnih elementov in (v) njihova dolžina.
(40)
Poleg tega je bilo preučeno, ali je domača prodaja sodelujočega proizvajalca izvoznika za posamezno vrsto izdelka reprezentativna, tj. ali je domača prodaja posamezne vrste izdelka enaka vsaj 5 % obsega prodaje iste vrste izdelka v Unijo. Nato je bilo za vrste izdelkov, ki so se prodajale v reprezentativnih količinah, preučeno, ali je bila taka prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.
(41)
Preiskava o tem, ali bi se lahko za domačo prodajo posamezne vrste izdelka, prodanega doma v reprezentativnih količinah, štela, kot da je bila opravljena v okviru običajnega poteka trgovine, je bila opravljena z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto. Ko je bila doma prodana zadostna količina posamezne vrste izdelka in je bila prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovine, je normalna vrednost vedno temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje zadevne vrste v OPP.
(42)
Za preostale vrste izdelkov, katerih domača prodaja ni bila reprezentativna ali se niso prodajali v okviru običajnega poteka trgovine, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da sta se proizvodnim stroškom izvoženih vrst po potrebi dodala ustrezen delež za prodajo, splošne in upravne stroške ter ustrezna stopnja dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe.
2.2.2 Izvozna cena
(43)
Vse razen ene izvozne transakcije sodelujočega tajvanskega proizvajalca izvoznika na trg Unije so bile izvedene neposredno neodvisnim strankam. Zato je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo za zadevni izdelek, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.
(44)
Kadar je izvoz v Unijo potekal prek povezanega trgovinskega podjetja, je bila izvozna cena za izvozno transakcijo določena na podlagi prve cene povezanega trgovca pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam v Uniji v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.
2.2.3 Primerjava
(45)
Primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivali na cene in primerljivost cen. Zato so bile, kadar je bilo to potrebno in upravičeno, izvedene ustrezne prilagoditve za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja, natovarjanja in drugih dodatnih stroških, finančnih stroških, stroških pakiranja, provizij ter rabatov.
2.2.4 Stopnja dampinga
(46)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Glede na navedeno metodologijo je bilo ugotovljeno, da je sodelujoči izvoznik nadaljeval z dampinškimi praksami v OPP. Ob upoštevanju 4 mesecev od 12 mesecev OPP je damping znašal 22 %.
(47)
Opozoriti je treba, da je izračun dampinga na podlagi 4 mesecev OPP metodologija, ki jo Komisija običajno uporablja za preglede zaradi izteka ukrepa, pri katerih bi bilo treba ugotoviti, ali se damping nadaljuje oziroma ali obstaja verjetnost, da se bo ponovil. V pregledih zaradi izteka ukrepa res ni treba določiti stopnje dampinga za vse transakcije, saj je tak izračun potreben le za spremembo stopnje veljavnega protidampinškega ukrepa, kar ni namen pregleda zaradi izteka ukrepa. Izbrani 4 meseci so bili zadnji meseci vsakega četrtletja in zato so bili enakomerno porazdeljeni v 12-mesečnem OPP.
(48)
Po končnem razkritju je edini sodelujoči tajvanski proizvajalec izvoznik trdil, da so bile nekatere domače transakcije iz vprašalnika, ki so se upoštevale za izračun normalne vrednosti, dejansko namenjene za izvoz v Evropsko unijo in ne za domačo potrošnjo. Podjetje je trdilo, da so bile te nadaljnje prodaje opravljene prek neodvisnih proizvajalcev pritrdilnih elementov ali trgovcev v Tajvanu.
(49)
Poudariti je treba, da te trditve ne podpirajo dokazi o tem, da bi bilo to blago izvažano v Evropsko unijo. Trditev je bila zato zavrnjena.
(50)
Ob upoštevanju uporabe člena 18 osnovne uredbe stopnja dampinga za preostala vzorčena proizvajalca izvoznika ni bila izračunana. Vendar je bil po podatkih iz zahtevka za pregled izvoz iz Tajvana domnevno dampinški, pri čemer naj bi stopnje znašale od 14 % do 50 %. Na voljo ni nobenih informacij, ki bi prispevale k drugačnemu sklepu. Poleg tega dejstvo, da je bilo za edino preiskovano podjetje ugotovljeno, da izvaja damping na trgu Unije, in da je povprečna cena zadevnega izdelka, uvoženega iz Tajvana, nižja od povprečne izvozne cene navedenega podjetja, potrjuje obstoj dampinga na ravni države na podlagi preverjenih informacij.
2.3 Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov
(51)
Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila verjetnost ponavljanja dampinga preučena tudi za Tajvan.
(52)
V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: prosta zmogljivost tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, privlačnost trga Unije za tajvanske proizvajalce in njihov izvoz v tretje države.
2.3.1 Prosta zmogljivost izvoznikov
(53)
Ker o tajvanski industriji PENJ ni veliko razpoložljivih javnih informacij, naslednji sklepi o prosti zmogljivosti izvoznikov temeljijo zlasti na informacijah iz zahtevka za pregled in informacijah, pridobljenih med preveritvenimi obiski. Po podatkih iz zahtevka za pregled so novi tajvanski proizvajalci PENJ vlagali v novo opremo, da bi povečali svojo proizvodno zmogljivost. Poleg tega je preveritev pokazala, da se za naložbe v zmogljivost pričakuje, da se bodo leta 2011 povečale za 12 % v primerjavi z obdobjem preiskave. V OPP je prosta zmogljivost sodelujočega proizvajalca znašala 7 % celotne proizvodne zmogljivosti. Za ravni zalog je bilo ugotovljeno, da so zelo nizke, saj je sodelujoče podjetje zadevni izdelek proizvajalo le po naročilu.
2.3.2 Privlačnost trga Unije
(54)
Privlačnost trga Unije je mogoče ponazoriti z dejstvom, da uvedba protidampinških ukrepov ni vplivala na tajvanski izvoz v Unijo. Po Eurostatovih podatkih in preverjenih podatkih o uvozu je bil obseg uvoza iz Tajvana precej stabilen med letom 2007 in OPP, vendar se je vrednost tega uvoza v istem obdobju zmanjšala za 16 %. Iz tega izhaja, da se je povprečna prodajna cena PENJ s poreklom iz Tajvana v OPP znižala. To dokazuje, da so tajvanski izvozniki kljub veljavnim ukrepom še vedno lahko ohranili obseg izvoza in dodatno znižali svoje cene.
(55)
Glede tega je ena od tajvanskih zainteresiranih strani poudarila, da znižanje tajvanskih izvoznih cen ni posledica sovražnega gibanja cen izvoznika, ampak je sledilo razvoju cen glavne surovine, tj. žičniške palice. Poudariti je treba, da je znižanje cen surovin podobno vplivalo na vse proizvajalce PENJ. Vendar se sklep, da ostaja trg Unije privlačen za tajvanske izvoznike, ne spremeni, saj so uspeli ohraniti obseg svojega izvoza kljub veljavnim protidampinškim ukrepom.
2.3.3 Izvozne cene za tretje države
(56)
V zvezi s tajvanskim izvozom v tretje države je treba poudariti, da podatki o tajvanskem izvozu, ki jih je bilo mogoče analizirati, zadevajo celotne oznake HS. V primerjavi s statističnimi podatki o uvozu EU na ravni TARIC zadevni izdelek predstavlja približno 2,6 % obsega znotraj teh oznak HS. Zato so ti podatki brez pomena kot vir informacij o obsegu in cenah izvoza zadevnega izdelka iz Tajvana v tretje države. Vendar preverjeni podatki o izvozu, pridobljeni od treh vzorčenih tajvanskih izvoznikov, kažejo na zmanjšanje obsega izvoza v tretje države. To kaže na dejstvo, da je tajvanski izvoz bolj usmerjen v EU.
(57)
Poudariti je treba tudi, da informacije, ki jih je predložil sodelujoči tajvanski izvoznik, kažejo, da je prodajna cena na enoto za 10 % višja pri prodaji v Unijo v primerjavi z drugimi državami in da obseg izvoza v druge države predstavlja le 20 % obsega izvoza v Unijo.
2.4 Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga
(58)
Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da je izvoz iz Tajvana še vedno dampinški in da bi se damping na trgu Unije ob ukinitvi sedanjih protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval. Ob upoštevanju sedanje proste zmogljivosti v Tajvanu in privlačnosti trga Unije se dejansko zdi, da obstaja spodbuda za tajvanske proizvajalce izvoznike, da v primeru izteka sedanjega ukrepa povečajo svoj izvoz na trg Unije po dampinških cenah.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
1. Proizvodnja Unije
(59)
Za določitev celotne proizvodnje Unije so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz zahtevka za pregled in podatki, ki so bili zbrani od proizvajalcev Unije pred začetkom preiskave in po njem.
(60)
Na podlagi tega se je ocenilo, da je celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave znašala približno 63 000 ton. Ta podatek vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjen obseg proizvodnje proizvajalcev, ki se v postopku niso javili.
(61)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (11), je bilo vzorčenje uporabljeno za preiskovanje proizvajalcev Unije. Od 12 proizvajalcev, ki so predložili informacije za izbiro vzorca, je bil izbran vzorec šestih proizvajalcev. Pozneje, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (17), en proizvajalec ni sodeloval. Sodelujoča vzorčena podjetja so predstavljala približno 31 % celotne ocenjene proizvodnje Unije.
2. Industrija Unije
(62)
Za vse proizvajalce Unije iz uvodne izjave (59) se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, pri čemer bodo v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“.
E. POLOŽAJ NA TRGU UNIJE
1. Uvodna opomba
(63)
Pri oceni obsega in cenovnih trendov so bili uporabljeni Eurostatovi statistični podatki o uvozu za oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, skupaj s podatki iz zahtevka za pregled in podatki, zbranimi od proizvajalcev Unije pred začetkom pregleda in po njem ter podprtimi s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
2. Potrošnja Unije
(64)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije v Uniji, vzetega iz zahtevka za pregled in podprtega s preverjenimi podatki, pridobljenimi od sodelujočih vzorčenih proizvajalcev, in obsega uvoza na podlagi Eurostatovih podatkov.
(65)
Na podlagi tega se je potrošnja Unije razvijala tako:
Razpredelnica 1
2007
2008
2009
OPP
Celotna potrošnja Unije (v tonah)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indeks (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Med letom 2007 in OPP je potrošnja Unije ostala razmeroma stabilna. Vendar se je med letoma 2007 in 2009 zaradi svetovnih negativnih učinkov finančne krize znatno zmanjšala, in sicer za 18 % Med letom 2009 in OPP si je potrošnja Unije spet opomogla, saj se je povečala za 20 %.
3. Obseg, tržni delež in cene uvoza iz zadevnih držav
3.1 Kumulacija
(67)
Za oceno kumulacije uvoza zadevnih držav je bil na podlagi pogojev iz člena 3(4) osnovne uredbe preučen položaj obeh držav.
(68)
Ugotovljeno je bilo, da je bil obseg uvoza LRK in Tajvana nad pragom de minimis iz člena 5(7) osnovne uredbe in da ni bil zanemarljiv. Poleg tega je bil za obseg uvoza iz teh dveh držav med obravnavanim obdobjem značilen precej podoben trend, pri čemer se je med letoma 2007 in 2009 zmanjšal, v OPP pa povečal. Kar zadeva povprečne uvozne cene, je razvoj cen uvoza LRK, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (32), pokazal, da se je povprečna uvozna cena po Eurostatovih podatkih zvišala. Vendar je podrobnejša analiza pokazala, da se je cena PENJ, ki so prijavljeni pod oznako KN in predstavljajo večino celotne uvožene količine v OPP, v obravnavanem obdobju znižala za 24 %. Tajvanske cene so se v obravnavanem obdobju znižale, najnižjo raven pa so dosegle v OPP. Preiskava je pokazala tudi, da so bili konkurenčni pogoji med zadevnimi izvajalci podobni. Zato se je štelo, da so bili pogoji za kumulacijo izpolnjeni.
3.2 Dampinški uvoz iz LRK in Tajvana
(69)
Uvoz iz LRK in Tajvana se je v obravnavanem obdobju razvijal tako:
Razpredelnica 2
2007
2008
2009
OPP
Obseg uvoza iz zadevnih držav (v tonah)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indeks (2007 = 100)
100
78
72
103
Tržni delež uvoza iz zadevnih držav
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indeks (2007 = 100)
100
79
88
104
Povprečna cena uvoza iz zadevnih držav (v EUR/tono)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indeks (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Kot je prikazano v zgornji razpredelnici, se je obseg uvoza s poreklom iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju povečal za 3 %. V obdobju 2008-2009 je v skladu z razvojem potrošnje prišlo do upada. Vendar to zmanjšanje ni bilo tako izrazito kot zmanjšanje potrošnje v istem obdobju. Med letom 2009 in OPP se je uvoz spet povečal, in sicer za kar 43 %.
(71)
Povprečne uvozne cene so se v obravnavanem obdobju znižale za 5 %. Kar zadeva obseg, so bile tudi uvozne cene leta 2009 na najnižji ravni, vendar so se pozneje nekoliko zvišale.
(72)
V obravnavanem obdobju je tržni delež dampinškega uvoza sledil razvoju potrošnje in ostal stabilen na približno 7 %.
3.3 Nelojalno nižanje prodajnih cen
(73)
Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov LRK in omejenega sodelovanja tajvanskih proizvajalcev izvoznikov je količina razpoložljivih informacij o vrstah PENJ, ki so se izvažale v Unijo, zelo omejena. Zaradi tega in dejstva, da zadevni izdelek zajema veliko različnih vrst PENJ z velikimi razlikami v ceni (cene na enoto v kategoriji lesnih vijakov se lahko na primer razlikujejo za 30-krat), ni bilo mogoče izvesti pomenljive primerjave cen za namen določitve stopenj nelojalnega nižanja. Primerjava tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije, zaračunane nepovezanim strankam v Uniji in prilagojene na raven franko tovarna, in povprečne uvozne cene CIF zadevnih držav iz Eurostatovih podatkov ni pokazala nobenih znakov nelojalnega nižanja v OPP. Kar zadeva Tajvan, je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik izvažal posebno vrsto PENJ, katere proizvodnja v Uniji je zelo omejena. Ker ni bilo ujemajočih se vrst izdelkov, za to podjetje zato ni bilo mogoče izračunati nelojalnega nižanja za vsako vrsto posebej.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
4.1 Uvodne opombe
(74)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe preučila vse gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
(75)
Zaradi uporabe vzorčenja so bili kazalci škode določeni delno za industrijo Unije kot celoto, delno pa le za vzorčene proizvajalce Unije. Analiza škode glede makroekonomskih podatkov, kot so tržni delež, proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, rast, zaloge, zaposlenost ter produktivnost, temelji na podatkih celotne industrije Unije. Sicer so bili uporabljeni podatki glede vzorčenih proizvajalcev Unije (cene transakcij, naložbe in donosnost naložb, plače, dobičkonosnost, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala).
4.2 Proizvodnja
(76)
Spodnja razpredelnica kaže, da se je proizvodnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 17 %. Proizvodnja industrije Unije se je v skladu z zmanjšanim povpraševanjem med letoma 2007 in 2009 najprej znatno zmanjšala za 24 %, nato pa se je med letom 2009 in OPP nekoliko povečala, in sicer za 10 %.
Razpredelnica 3
2007
2008
2009
OPP
Proizvodnja (v tonah)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indeks (2006 = 100)
100
93
76
83
Vir: Makropodatki.
4.3 Zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(77)
Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 13 %, stopnja izkoriščenosti zmogljivosti pa se je med letom 2007 in OPP v skladu z razvojem proizvodnje nekoliko znižala, in sicer za 4 %.
Razpredelnica 4
2007
2008
2009
OPP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indeks (2006 = 100)
100
95
86
87
Izkoriščenost zmogljivosti
50 %
49 %
44 %
48 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
88
96
Vir: Makropodatki.
4.4 Zaloge
(78)
Raven končnih zalog industrije Unije se je leta 2008 v primerjavi z letom 2007 znižala, nato pa je med letom 2008 in OPP ostala stabilna. Raven zalog se je v OPP nekoliko zvišala, vendar je bila še vedno za 26 % nižja kot leta 2007.
Razpredelnica 5
2007
2008
2009
OPP
Končne zaloge (v tonah)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indeks (2006 = 100)
100
77
72
74
Vir: Makropodatki.
4.5 Obseg prodaje
(79)
Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 25 %. Obseg prodaje se je med letoma 2007 in 2009 zmanjšal za 28 %, najnižjo raven pa je dosegel leta 2009. Vendar si je obseg prodaje v OPP opomogel in se v primerjavi z ravnmi iz leta 2009 povečal za 5 %. Poudariti je treba, da je bilo to povečanje veliko manjše od povečanja povpraševanja (20 %) v istem obdobju.
Razpredelnica 6
2007
2008
2009
OPP
Obseg prodaje EU nepovezanim strankam (v tonah)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indeks (2007 = 100)
100
90
72
75
Vir: Makropodatki.
4.6 Tržni delež
(80)
Tržni delež industrije Unije se je med letom 2007 in OPP postopno zmanjšal za 12 odstotnih točk.
Razpredelnica 7
2007
2008
2009
OPP
Tržni delež industrije Unije
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indeks (2007 = 100)
100
92
87
76
Vir: Makropodatki.
4.7 Rast
(81)
Kot je prikazano v razpredelnici 1 v uvodni izjavi (65), se je potrošnja Unije med letoma 2007 in 2009 zmanjšala, nato pa se je povečala na skoraj enako raven kot leta 2007. Vendar je industrija Unije v obravnavanem obdobju izgubila 12 odstotnih točk, medtem ko je tržni delež zadevnega uvoza uspel ostati stabilen.
4.8 Zaposlenost
(82)
Raven zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2007 in OPP znižala za 7 %.
Razpredelnica 8
2007
2008
2009
OPP
Zaposlenost na področju zadevnega izdelka (število oseb)
954
1 007
863
886
Indeks (2007 = 100)
100
106
90
93
Vir: Makropodatki.
4.9 Produktivnost
(83)
Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 10 %. Najnižjo raven je dosegla leta 2009, v OPP pa si je opomogla.
Razpredelnica 9
2007
2008
2009
OPP
Produktivnost (v tonah na zaposlenega)
78,1
69
65,3
70,2
Indeks (2007 = 100)
100
88
84
90
Vir: Makropodatki.
4.10 Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene
(84)
Prodajne cene industrije Unije na enoto so med letoma 2007 in 2009 sledile znatno padajočemu trendu, in sicer so se znižale za 50 %. To je bila delno posledica znatnega zmanjšanja stroškov surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo PENJ. Prodajne cene so si v OPP opomogle, vendar so bile v primerjavi z letom 2009 še vedno 35 % nižje od prodajnih cen, ki so prevladovale na začetku obravnavanega obdobja.
(85)
Preiskava je pokazala, da je znižanje prodajnih cen med letoma 2007 in 2009 delno odražalo učinek gospodarske krize, ki je v navedenem obdobju privedla do zmanjšanja stroškov za 28 %. To zmanjšanje je odražalo zlasti razvoj cen niklja, tj. glavne surovine, ki se uporablja v proizvodnji pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla. Vendar je preiskava pokazala, da je poleg negativnega učinka finančne krize na prodajne cene k znižanju prispeval tudi uvoz, zlasti iz tretjih držav, ki se je na trgu Unije razširil kljub nizki potrošnji in izvajal pritisk na cene osnovnih vrst izdelkov, ki jih proizvaja in prodaja industrija Unije, ki je bila prisiljena znižati svoje prodajne cene za več, kot so se zmanjšali stroški. To je privedlo do znatnega poslabšanja uspešnosti industrije Unije v tem obdobju. Čeprav so se prodajne cene v OPP v primerjavi z letom 2009 zvišale, njihova raven ni zadostovala, da bi krila vse stroške in omogočila industriji Unije, da ustvari ustrezno stopnjo dobička.
(86)
Prodajne cene iz spodnje razpredelnice so povprečne cene na tono, ki so precej odvisne od ponudbe. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (73), se lahko cene znotraj nekaterih kategorij PENJ razlikujejo celo do 30-krat.
Razpredelnica 10
2007
2008
2009
OPP
Povprečne prodajne cene (v EUR/tono)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indeks (2007 = 100)
100
76
50
65
Vir: Makropodatki.
4.11 Plače
(87)
Med letom 2007 in OPP so se povprečne plače na zaposlenega zmanjšale za 12 %.
Razpredelnica 11
2007
2008
2009
OPP
Letni stroški dela na zaposlenega (v 1000 EUR)
47
44
41
42
Indeks (2007 = 100)
100
94
87
88
Vir: Makropodatki.
4.12 Naložbe
(88)
Industrija Unije je leta 2008 veliko vlagala v proizvodnjo PENJ v primerjavi z drugimi leti, zajetimi v obravnavanem obdobju. Po tem letu so se naložbe zmanjšale.
Razpredelnica 12
2007
2008
2009
OPP
Neto naložbe (v 000 EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indeks (2007 = 100)
100
395
123
92
Vir: Makropodatki.
4.13 Dobičkonosnost in donosnost naložb
(89)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (85), je preiskava pokazala, da je bila cena industrije Unije, ne glede na to da je znižanje prodajnih cen delno odražalo zmanjšanje stroškov, pod pritiskom uvoza PENJ in ni omogočala kritja vseh stroškov, nastalih pri proizvodnji in prodaji PENJ. To je privedlo do znatnega poslabšanja dobičkonosnosti, ki je bila leta 2007 pozitivna, pozneje pa negativna, kot je prikazano v spodnji preglednici.
(90)
Donosnost naložb (v nadaljnjem besedilu: DN) se je z 29 % leta 2007 znatno zmanjšala na -17 % v OPP.
Razpredelnica 13
2007
2008
2009
OPP
Neto dobiček prodaje EU nepovezanim strankam (% neto prodaje)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
DN (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Vir: Makropodatki.
4.14 Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(91)
Neto denarni tok iz poslovanja se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal. Najnižjo raven je dosegel leta 2009, potem pa se je nekoliko povečal. Vendar je bil denarni tok v OPP še vedno znatno manjši kot leta 2007.
Razpredelnica 14
2007
2008
2009
OPP
Denarni tok (v 000 EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indeks (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Vir: Mikropodatki.
4.15 Višina stopnje dampinga
(92)
Na podlagi podatkov, pridobljenih iz zahtevka za pregled in od edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v Tajvanu, se je znaten damping kljub veljavnim ukrepom nadaljeval pri stopnjah od 13,6 % do 61,8 % za LRK ter od 14 % do 50 % za Tajvan. Učinka dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
4.16 Okrevanje od učinkov preteklega dampinga
(93)
Skoraj vsi preučeni kazalci kažejo na poslabšanje gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije po letu 2007. Uvoz iz zadevnih držav se je kljub veljavnim ukrepom nekoliko povečal, njegov tržni delež pa je uspel ostati stabilen. Ko je finančna kriza leta 2009 vplivala na splošno povpraševanje v Uniji in so bile prodajne cene pod pritiskom, so proizvajalci Unije izgubili znaten del svojih strank. Le nekateri proizvajalci Unije so lahko povečali obseg svoje proizvodnje, tako da so proizvajali drugačne vrste pritrdilnih elementov (npr. pritrdilne elemente iz ogljikovega jekla), in imeli koristi od ekonomije obsega, s čimer so lahko nadomestili izgubo obsega prodaje, nastalo pri poslovanju s PENJ. Proizvajalci Unije so si hkrati prizadevali za zvišanje svojih naložb, da bi izboljšali učinkovitost proizvodnje. V OPP je industrija Unije uspela izboljšati svojo učinkovitost, čeprav je še vedno ustvarjala izgubo. Glede na zelo nizko raven izkoriščenosti zmogljivosti, ki je predvidena, se položaj verjetno ne bo izboljšal.
5. Učinek dampinškega uvoza in drugih dejavnikov
5.1 Učinek dampinškega uvoza
(94)
Preiskava je pokazala, da se je uvoz iz LRK in Tajvana v obravnavanem obdobju kljub veljavnim ukrepom in zmanjšanja potrošnje v Uniji v obravnavanem obdobju nekoliko povečal ter ohranil stabilen tržen delež.
(95)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (73), zaradi pomanjkanja informacij o vrstah, ki so jih izvažali proizvajalci izvozniki LRK in tajvanski proizvajalci izvozniki, ter velike razlike v cenah različnih vrst izdelkov v okviru te povprečne cene ni bilo mogoče izvesti pomenljive primerjave cen med uvoznimi cenami zadevnih držav in prodajnimi cenami industrije Unije na trgu Unije. Izvoznih cen edinega sodelujočega tajvanskega proizvajalca dejansko ni bilo mogoče pomenljivo primerjati s cenami vzorčenih proizvajalcev Unije, saj ni bilo ujemajočih se podobnih vrst izdelkov.
(96)
Po končnem razkritju je sodelujoči tajvanski proizvajalec iz uvodne izjave (22) trdil, da njegov izvoz ni povzročil škode vložniku, saj proizvaja vrste PENJ, ki jih v omejenih količinah proizvajajo le redki proizvajalci Unije. Glede tega je treba najprej opozoriti, da je ocena škode izvedena za industrijo Unije kot celoto in ne le za vložnika. Poleg tega so ukrepi veljavni za obseg izdelka, kot je določen v prvotni preiskavi, in kot je razloženo v uvodni izjavi (21) obsega izdelka v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa ni mogoče spremeniti.
5.2 Učinek gospodarske krize
(97)
Zaradi pozitivnih gospodarskih pogojev, ki so leta 2007 prevladovali v industriji jekla in povezanih industrijah, je bila industrija Unije v razmeroma dobrem gospodarskem položaju, ko se je konec leta 2008 začela gospodarska kriza. Nekateri proizvajalci so kljub stagniranju trga, zlasti leta 2009, nadaljevali z naložbami v zamenjavo zastarelih strojev in opreme, da bi zmanjšali stroške proizvodnje in povečali svojo konkurenčnost glede na dampinški uvoz iz zadevnih držav in nenadno povečanje nizkocenovnega uvoza iz drugih tretjih držav. Poleg tega so bili proizvajalci Unije, ko je bil ugotovljen upad povpraševanja, soočeni tudi s precejšnjo pogajalsko močjo velikih distributerjev, ki so začeli izvajati večji pritisk na cene, kar je negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije.
5.3 Uvoz iz drugih držav
(98)
Analiziran je bil tudi učinek uvoza iz drugih tretjih držav. Njihov skupni obseg uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 26 %, in sicer s približno 52 000 ton na približno 66 000 ton. Hkrati so se povprečne uvozne cene v obravnavanem obdobju znižale za 28 %, zaradi česar se je njihov tržni delež povečal, in sicer s 42,5 % leta 2007 na 54,2 % v OPP.
(99)
Večina uvoza iz drugih tretjih držav očitno prihaja iz Indije, Filipinov in Malezije. Uvoz iz teh treh držav je v OPP predstavljal 36 % celotnega tržnega deleža.
(100)
Uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju povečal za 141 %, in sicer s približno 8 000 ton leta 2007 na skoraj 20 000 ton v OPP. Povprečne uvozne cene so se v istem obdobju znižale za 32 % in so bile znatno pod povprečno prodajno ceno industrije Unije v OPP. Posledično so indijski izvozniki povečali svoj tržni delež s 6,7 % leta 2007 na 16,4 % v OPP.
(101)
Uvoz iz Filipinov kaže podoben trend kot uvoz iz Indije, saj se je v obravnavanem obdobju povečal za 129 %, in sicer s približno 6 000 ton leta 2007 na skoraj 14 000 ton v OPP. Povprečne uvozne cene so se v istem obdobju znižale za 38 % in so nelojalno znižale povprečne prodajne cene industrije Unije v OPP. Posledično se je filipinski tržni delež povečal s 4,9 % leta 2007 na 11,4 % v OPP.
(102)
Kar zadeva uvoz iz Malezije, je tržni delež malezijskih izvoznikov kljub trendu zmanjševanja uvoza v obravnavanem obdobju (-27 %) še vedno znašal 8,2 % v OPP. Poleg tega so bile na začetku obravnavanega obdobja povprečne uvozne cene iz Malezije po Eurostatovih podatkih višje od povprečnih uvoznih cen iz zadevnih držav, vendar so bile v drugem delu znatno nižje.
(103)
Na koncu se zdi, da so izvozniki v drugih tretjih državah, zlasti Indiji, Filipinih in Maleziji, ustvarili dobiček od obstoja protidampinških ukrepov proti LRK in Tajvanu. V drugem delu obravnavanega obdobja se je uvoz iz Indije in Filipinov več kot podvojil po cenah, ki so bile nižje od cen LRK in Tajvana, medtem ko je uvoz iz Malezije sledil trendu zmanjševanja. Ta dodaten pritisk na cene je imel nadaljnji negativen učinek na industrijo Unije, katere dobički in drugi finančni kazalniki so od leta 2008 naprej sledili zelo negativnemu trendu. Tako je razvoj uvoza, zlasti iz Indije in Filipinov, vsekakor prispeval k izgubi tržnega deleža industrije Unije in poslabšanju njenega finančnega položaja.
Razpredelnica 15
2007
2008
2009
OPP
Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indeks (2007 = 100)
100
111
96
126
Tržni delež uvoza iz drugih držav
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Cena uvoza iz drugih držav (v EUR/tono)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indeks (2007 = 100)
100
86
75
72
Obseg uvoza iz Indije (v tonah)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indeks (2007 = 100)
100
165
203
241
Tržni delež uvoza iz Indije
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Cena uvoza iz Indije (v EUR/tono)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indeks (2007 = 100)
100
81
67
68
Obseg uvoza iz Filipinov (v tonah)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indeks (2007 = 100)
100
117
89
229
Tržni delež uvoza iz Filipinov
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Cena uvoza iz Filipinov (v EUR/tono)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indeks (2007 = 100)
100
82
61
62
Obseg uvoza iz Malezije (v tonah)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indeks (2007 = 100)
100
101
72
73
Tržni delež uvoza iz Malezije
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Cena uvoza iz Malezije (v EUR/tono)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indeks (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Sklep
(104)
Medtem ko je potrošnja Unije v obravnavnem obdobju ostala precej stabilna, je industrija Unije v istem obdobju izgubila 25 % obsega prodaje v Uniji, kar je privedlo do izgube tržnega deleža s 50,6 % leta 2007 na 38,6 % v OPP. Hkrati je tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav uspel ostati stabilen.
(105)
Kljub obstoju protidampinških ukrepov se je med letom 2007 in OPP večina kazalcev škode razvijala negativno: obseg proizvodnje se je zmanjšal za 17 %, obseg prodaje pa za 25 %, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti sta upadli, sledilo pa jima je znižanje ravni zaposlenosti in produktivnosti. Dobičkonosnost se je zmanjšala s 7 % leta 2007 na -3 % v OPP, podobno pa se je zmanjšal tudi denarni tok.
(106)
Sklene se, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju na splošno poslabšal in da je bila industrija Unije ob koncu OPP v ranljivem položaju, pri čemer sta njeno prizadevanje, da bi ohranila obseg prodaje in dovolj visoko raven cen, oteževala vse večji dampinški uvoz iz zadevnih držav in nizkocenovni uvoz iz drugih tretjih držav.
F. VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE
1. Povezava med obsegom izvoza in cenami zadevnih držav za tretje države ter obsegom izvoza in cenami za Unijo
(107)
Ker izvozniki LRK niso sodelovali, ni nobenih razpoložljivih informacij o njihovih izvoznih cenah za druge trge. Kar zadeva Tajvan, so povprečne izvozne cene za tretje države na podlagi podatkov, pridobljenih od preverjenih podjetij, nižje od cen, ki se zaračunavajo na trgu Unije. Zato se šteje, da bi iztek ukrepov spodbudil tajvanske izvoznike, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije.
2. Neizkoriščena zmogljivost v zadevnih državah
(108)
Na podlagi razpoložljivih informacij se zdi, da v LRK in Tajvanu obstaja velika proizvodna zmogljivost, pri čemer sta obe državi zmožni hitro povečati obseg svoje proizvodnje. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je uvedba protidampinških ukrepov na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla iz LRK leta 2009 (8) privedla do upada uvoza LRK in proste zmogljivosti, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za proizvodnjo PENJ. Poleg tega je treba poudariti, da so bili v okviru nedavno zaključene preiskave o izogibanju ukrepi, uvedeni na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa in jekla s poreklom iz LRK, razširjeni na uvoz, poslan iz Malezije (9). Zato obstaja zmogljivost za znatno povečanje izvoznih količin v EU, zlasti ker ni kazalnikov, da bi lahko trgi tretjih držav ali notranji trg absorbiral morebitno dodatno proizvodnjo.
3. Sklep
(109)
Jasno je, da imajo proizvajalci v zadevnih državah možnost znatno povečati obseg svojega uvoza na trg EU. Poleg tega se v zvezi s Tajvanom zdi, da so izvozne cene za tretje države nižje od izvoznih cen, ki se zaračunavajo na trgu Unije, kar povečuje verjetnost, da bi bil ob odsotnosti ukrepov delež izvoza v tretje države preusmerjen na trg EU. To bi verjetno negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije.
(110)
Iz navedenega je razvidno, da industrija Unije ostaja v občutljivem položaju. Posledica izpostavljenosti industrije Unije povečanemu obsegu uvoza iz zadevnih držav po dampinških cenah bi bila verjetno dodatno poslabšanje njene prodaje, tržnega deleža, prodajnih cen in posledično tudi poslabšanje njenega finančnega stanja. Na podlagi tega se sklene, da bi bila posledica razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti poslabšanje že tako ranljivega položaja in nadaljevanje znatne škode industriji Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(111)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
(112)
Opozoriti bi bilo treba, da se v prvotni preiskavi uvedba ukrepov ni štela za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka sedanjih protidampinških ukrepov na zadevne strani.
(113)
Na podlagi tega je bilo preučeno, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja škodljivega dampinga obstajajo nujni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(114)
Industrija Unije dokazuje, da je strukturno sposobna preživeti. To je bilo potrjeno s precej zdravim gospodarskim položajem, ki je bil ugotovljen na začetku obravnavanega obdobja. Vendar je industrija Unije v obravnavanem obdobju izgubila obseg prodaje in tržni delež, prodajne cene so se znižale, uvoz iz zadevnih držav pa se je kljub veljavnim ukrepom nekoliko povečal. Finančno stanje industrije Unije se je v istem obdobju poslabšalo, pri čemer je začela ustvarjati izgubo. Brez obstoja ukrepov bi bila industrija Unije po vsej verjetnosti v še slabšem položaju.
3. Interes uvoznikov/uporabnikov
(115)
Nobeden od 20 kontaktiranih uporabnikov se ni javil k sodelovanju. Opozoriti je treba, da je v prvotni preiskavi sodeloval le en uporabnik, pri čemer je bilo sklenjeno, da so lahko uporabniki dobili izdelek v preiskavi ne le od zadevnih držav, ampak tudi od drugih virov dobave. Poleg tega je bilo glede na neznaten učinek PENJ na stroške izdelkov na koncu proizvodne verige sklenjeno, da ukrepi ne bi imeli škodljivega učinka na uporabniško industrijo.
(116)
Le eden od treh vzorčenih uvoznikov je izpolnil vprašalnik. Njegov delež uvoza iz zadevnih držav je bil zelo omejen, pri čemer je v OPP znašal 1,1 %. Poleg tega je preiskava pokazala, da je uvoznik dosegel zdravo stopnjo dobičkonosnosti (med 5 % in 10 %), medtem ko je bil delež zadevnega izdelka v povezavi s celotno dejavnostjo podjetja pod 10 %. Posledično se lahko sklene, da bi imelo nadaljevanje ukrepov na tega uvoznika zelo omejen učinek.
4. Sklep
(117)
Glede na navedeno se sklene, da ni nujnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(118)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev veljavnih ukrepov. Po tem razkritju jim je bil odobren tudi rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno.
(119)
Na podlagi navedenega bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz LRK in Tajvana ter so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 1890/2005 -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije, pred plačilom dajatve, za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj navedena podjetja, so:
Država
Podjetja
Stopnja protidampinške dajatve (%)
Dodatna oznaka TARIC
LRK
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Vsa druga podjetja
27,4
A999
Tajvan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Podjetja, navedena v Prilogi
15,8
A649
Vsa druga podjetja
23,6
A999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 4. januarja 2012