ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní podpoře C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) Německa pro podniky Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
(oznámeno pod číslem K(2011) 1764)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/524/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 4. srpna 2000, který byl zaevidován dne 7. srpna 2000, oznámilo Německo Komisi, že hodlá ve prospěch investičního projektu podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH udělit státní podporu s intenzitou podpory 35 %. Cílem podpory mělo být zřízení integrovaného střediska pro zpracování dřeva v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko). Zamýšlená podpora byla zaevidována pod číslem N 517/2000.
(2)
Poté co Komise obdržela doplňující informace, vydala dne 25. července 2001 rozhodnutí, podle kterého nevznesla v souladu s víceodvětvovým rámcem pro regionální podpory velkých investičních projektů (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 1998“) (3) proti intenzitě podpory 35 % námitky.
(3)
Rozsudkem ze dne 1. prosince 2004 Kronofrance v. Komise, T-27/02 (4), prohlásil Tribunál rozhodnutí Komise za neplatné.
(4)
Komise musí tudíž nyní na základě oznámení Německa ze dne 7. srpna 2000 přijmout nové rozhodnutí.
(5)
Komise se dopisem ze dne 17. prosince 2004 dotázala Německa, zda si vzhledem k prohlášení o neplatnosti rozhodnutí Komise přeje sdělit k oznámení ze dne 7. srpna 2000 další informace. Dne 3. března 2005 byla v této věci zaslána upomínka. Německo odpovědělo dopisem ze dne 23. května 2005, ve kterém však nesdělilo žádné doplňující informace.
(6)
Německo poskytlo danou podporu v únoru 2000 s podmínkou, že ji schválí Komise. Poté co Komise dne 25. července 2001 přijala rozhodnutí o tom, že nevznese námitky, zahájilo Německo vyplácení podpory.
(7)
Protože Tribunál prohlásil příslušné rozhodnutí ze dne 25. července 2001 za neplatné, vznikla právní situace, jakoby takové rozhodnutí nebylo nikdy vydáno a Německo tedy povolení Komise ohledně zamýšlené intenzity podpory neobdrželo (5). Komise proto danou věc zanesla pod č. NN 18/05 v rejstříku protiprávně udělených podpor.
(8)
Dopisem ze dne 20. července 2005 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(9)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky.
(10)
Komise obdržela připomínku od jedné zúčastněné strany. S touto připomínkou seznámila Německo, kterému bylo umožněno se k ní vyjádřit. Německo zaslalo svá stanoviska v dopisech ze dne 24. října 2005 a 24. ledna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 28. února 2006 požádalo Německo podle čl. 7 odst. 6 třetí věty nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7), o odklad formálního vyšetřovacího řízení, neboť spolu s podnikem Glunz AG podalo u Soudního dvora Evropské unie proti rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise opravný prostředek (spojené věci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Dopisem ze dne 9. března 2006 vyjádřila Komise souhlas s odkladem řízení až do vydání rozsudku Soudním dvorem ve spojených věcech C-75/05 P a C-80/05 P, Německo a další v. Kronofrance.
(13)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 11. září 2008 (8) daný rozsudek Tribunálu potvrdil. Následně bylo ve věci C 28/05 obnoveno formální vyšetřovací řízení.
(14)
Dopisem ze dne 4. srpna 2009 sdělilo Německo další informace. Na žádost Komise o další informace odpovědělo Německo dopisem ze dne 19. července 2010.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1 OPATŘENÍ PODPORY
(15)
Zemský podpůrný institut (Landesförderinstitut) v Sasku-Anhaltsku dne 29. února 2000 rozhodl o poskytnutí investičních podpor podnikům Glunz AG a OSB Deutschland GmbH na zřízení střediska pro zpracování dřeva Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výše podpor činí 69 797 988 EUR.
(16)
V souladu s oznámením ze dne 4. srpna 2000 bude poskytnuta podpora v podobě příspěvku ve výši 46 201 868 EUR, a to na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) (9) odsouhlaseného Komisí. Tento příspěvek odpovídá 23,17 % hrubých způsobilých nákladů.
(17)
Dále bude na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 1999 (10) poskytnut investiční příspěvek, který byl Komisí odsouhlasen ve výši 23 596 120 EUR. Tento investiční příspěvek odpovídá 11,83 % hrubých způsobilých investičních nákladů.
(18)
Z informací poskytnutých Německem vyplývá, že na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) již byla vyplacena částka ve výši […] EUR (11) a v podobě investičního příspěvku částka ve výši […] EUR. Tím Německo již příjemcům vyplatilo částky podpory ve výši celkem […] EUR (z celkové přislíbené částky 69 797 988 EUR).
2.2 PŘÍJEMCI PODPORY
(19)
Existují dva příjemci podpory:
(20)
Jedním příjemcem je podnik Glunz AG (dále jen „Glunz“) se sídlem ve městě Hamm (Severní Porýní-Vestfálsko), jež byla založena v roce 1932 a v té době byla aktivní v obchodě se dřevem. Od šedesátých let minulého století tato firma vyrábí a prodává pouze třískové desky, vláknité desky se střední hustotou (MDF), OSB desky z orientovaných plochých třísek („Oriented Strand Board“, dále jen „OSB desky“) a překližku. V době vydání oznámení vlastnil v podniku Glunz 96,03 % akcií podnik Tableros De Fibras S.A. (dále jen „TAFISA“), který patří portugalské skupině SONAE.
(21)
Dalším příjemcem je podnik OSB Deutschland GmbH (dále jen „OSBD“), který ze 100 % patří podniku TAFISA, a je tudíž sesterskou společností podniku Glunz, neboť oba podniky jsou dceřinými společnostmi podniku TAFISA. OSBD byl založen dne 16. července 1999 a po ukončení investičního projektu v Nettgau zahájil výrobu a odbyt OSB výrobků.
2.3 INVESTIČNÍ PROJEKT
(22)
Místo investice se nachází v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko), které leží v oblasti podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, ve které v době oznámení činila maximální přípustná intenzita podpory uplatnitelná na podporu nových investic velkých podniků 35 % hrubých způsobilých nákladů.
(23)
Glunz a OSBD vybudovaly v prostoru, který dosud nebyl využíván pro komerční účely, integrované středisko pro zpracování dřeva, které tvoří dvě spojené továrny. V první továrně, jež patří podniku OSBD, se vyrábějí OSB výrobky, ve druhé továrně, jež patří podniku Glunz, pak třískové desky. Německo uvedlo, že výrobní linky obou továren vzájemně spojuje společná technická infrastruktura. OSB desky a třískové desky se podle informací dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se navíc podle informací Německa používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou společně centrálně spravovány.
(24)
Německo uvádí, že integrované středisko pro zpracování dřeva podniků Glunz a OSBD nabízí díky optimálnímu uspořádání továrny a společné technické infrastruktuře několik výhod, zejména pokud jde o zpracování vyrobených dřevěných desek. Tyto výhody umožňují optimální využití daných výrobků ze dřeva, lepší využití surovin a jejich interní recirkulaci.
(25)
Podle oznámení ze dne 7. srpna 2000 bude část podpory poskytnuta továrně na OSB desky a další část továrně na třískové desky. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 81,8 milionů EUR, činí podpora továrně na OSB desky 28,61 milionů EUR, což odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 117,6 milionů EUR, činí podpora továrně na třískové desky 41,18 milionů EUR, což rovněž odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů.
(26)
V době oznámení Německo předpokládalo, že se v integrovaném středisku pro zpracování dřeva v Nettgau vytvoří 355 stálých pracovních míst, konkrétně 234 pracovních míst v továrně na třískové desky a 121 míst v továrně na OSB desky. Kromě toho mělo v daných podporovaných oblastech nepřímo vzniknout 520 pracovních míst, z nichž 33 mělo zajišťovat již stávající místa. Nová investice v Nettgau měla být uskutečněna v období mezi lednem 2000 a koncem roku 2002. Výroba měla být zahájena v průběhu roku 2001 a plné kapacity měla dosáhnout po dvou letech.
(27)
Výrobní kapacita nové továrny na OSB desky se pro rok 2002 odhadovala na […] m3. V roce 1999 činila kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkce OSB výrobků […] m3.
(28)
V roce 1999 činila výrobní kapacita třískových desek skupiny Glunz […] m3. Podle informací Německa má celková výrobní kapacita díky továrně v Nettgau, jež má kapacitu […] m3, vzrůst na […] m3.
III. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(29)
Maximální intenzita podpory přípustná v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 se stanoví na základě výpočtu, pro nějž se používá několik hodnoticích kritérií, zejména faktor dokládající stav hospodářské soutěže v jednotlivých hospodářských odvětvích (faktor T). Tento faktor může mít čtyři hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 nebo 1. Hodnotu 1 může faktor získat pouze v případě, že v daném hospodářském odvětví (odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE) neexistuje nadměrná kapacita (test nadměrné kapacity) a/nebo že relevantní trh (definovaný jako dotčený výrobek a jeho náhrady) není trhem v propadu (test trhu v propadu).
(30)
V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o vymezení relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky, a nemohla tedy určit, zda se s ohledem na určení faktoru hospodářské soutěže „T“ jedná o trh v propadu, či nikoli.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Dne 22. listopadu 2005 obdržela Komise společné stanovisko (12) konkurentů, kteří patří skupině KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Ve svém stanovisku se podniky skupiny KronoGroup vyslovily pro to, aby daný vymezený trh zahrnoval pouze OSB desky a překližku z měkkého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva je podle jejich vyjádření výrazně dražší a používá se převážně v oblastech (nábytkářský průmysl a vybavení interiéru), ve kterých se OSB desky a překližka z měkkého dřeva téměř vůbec popř. vůbec nevyužívají. Aby podložily své tvrzení, odkazují zúčastněné strany na studii, kterou vypracovala poradenská firma Jaakko Pöyry, (13) a na publikaci finského výzkumného institutu Finnish Forest Research Institute.
(33)
Připomínky skupiny KronoGroup lze shrnout následovně:
(34)
KronoGroup tvrdí, že Komise při určení, zda jde o trh v propadu, použila údaje pro období do roku 1999, neboť byly v době přijetí původního rozhodnutí o schválení podpory (červenec 2001), které později Tribunál zrušil, byly k dispozici pouze tyto údaje. Zúčastněné strany tvrdí, že v období 1995-1999 vykazoval trh s třískovými deskami negativní průměrnou míru růstu -4,626 %. KronoGroup však připouští, že v období 1994-1999 vykazoval trh s třískovými deskami pozitivní průměrnou míru růstu 0,456 % (která ovšem byla nižší než celkový růst zpracovatelského průmyslu v EHP).
(35)
KronoGroup dále uvádí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice, obě výrobní linky a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit. To by znamenalo, že se veškerá hodnoticí kritéria pro obě továrny musí vypočítat odděleně.
(36)
KronoGroup dále tvrdí, že Glunz, poté co investoval v Nettgau, uzavřel svou továrnu na výrobu třískových desek v Sassenburgu (který leží ve vzdálenosti 30 km, avšak v jiné spolkové zemi - v Dolním Sasku (14)). KronoGroup cituje novinové články, ze kterých vyplývá, že všechny zaměstnance továrny v Sassenburgu převzala nová továrna v Nettgau. Podle mínění skupiny KronoGroup to odporuje cíli víceodvětvového rámce z roku 1998, kterým je vytvořit v oblastech způsobilých pro podporu pracovní místa pro občany na místě. Tato pracovní místa tedy neměla být při určování kritérií „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ podle víceodvětvového rámce z roku 1998 zohledněna (posouzení obou kritérií závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří).
(37)
KronoGroup závěrem tvrdí, že Komise měla podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 nařídit prozatímní navrácení podpory (příkaz k navrácení protiprávních podpor), neboť Glunz a OSBD díky z části vyplacené podpoře získaly významnou konkurenční výhodu.
V. STANOVISKA NĚMECKA
(38)
Připomínky Německa lze shrnout následovně:
5.1 PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ RELEVANTNÍCH TRHŮ PRO OSB DESKY
(39)
Německo považuje za relevantní trh pro OSB trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh není podle názoru Německa trhem v propadu.
(40)
Oblasti použití, ve kterých lze OSB desky využít jako náhrady za překližku, se do velké míry shodují s hlavními oblastmi použití překližky z měkkého dřeva. V důležitých oblastech, ve kterých se používá překližka z tvrdého dřeva (nábytkářský průmysl, stavební průmysl a vybavení dopravních prostředků), však nelze OSB desky - z důvodu jejich technických vlastností - použít. Pokud by se OSB desky zahrnuly do celkového trhu s překližkou z tvrdého a měkkého dřeva, neodpovídalo by to podle mínění Německa realitě na dotčených trzích. To podle Německa potvrzuje i studie vypracovaná poradenskou firmou Jaakko Pöyry ze dne 21. října 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhaduje, že OSB desky lze procentuálně využít jako náhradu v uvedených oblastech použití následovně: obaly 40-60 %, oplocení 70-80 %; krovy 70-90 %, podlahová krytina 50-80 %, vnitřní obložení a obložení stěn 70-90 %.
(42)
V nábytkářském průmyslu nejsou desky OSB kvůli svým povrchovým vlastnostem vhodné pro použití tam, kde jsou viditelné. Protože se OSB desky vyrábějí z orientovaných plochých třísek („oriented strands“), je jejich povrch hrubý a nerovný, opticky neatraktivní. Proto také nelze OSB desky pokrýt dekorativní vrstvou. OSB desky jsou vhodné pouze pro takové díly nábytku, které nejsou viditelné (např. spodní část čalouněného nábytku). V oblasti použití pro neviditelné části nábytku však OSB desky nemohou cenově konkurovat výrazně levnějším třískovým deskám, které se v této oblasti používají především.
(43)
Pokud jde o oblast stavebního průmyslu („formwork“), má při lití betonu rozhodující význam hladký povrch použitého bednění. Z důvodu nerovností povrchu OSB desek, které se tvoří při jejich výrobě, se musí OSB desky v oblasti viditelného betonu pokrýt zvláštní vrstvou, aby se zajistil stejnoměrný povrch viditelného betonu. Takové další zpracování je však náročné a zdražuje konečný výrobek. OSB desky mohou překližce konkurovat pouze tehdy, pokud se pro bednění použijí opakovaně. To však není z praktických důvodu jednoduché. Desky jsou na staveništi silně namáhány, a proto může dojít k poškození jejich povrchu. Pokud v nich vzniknou trhliny, hrozí, že se pod vlivem mokra/vlhka zkřiví či jiným způsobem zdeformují. Použít kvalitní zušlechtěné OSB desky opakovaně proto není jednoduché. Kromě toho jsou okraje OSB desek nestabilní a citlivé na vlhkost. Aby se dal materiál využít jako bednění pro beton, musí být navíc pevný v tahu a odolný vůči ohýbání. Z tohoto hlediska nesplňují OSB desky požadavky, které má stavební průmysl ohledně materiálu pro bednění. Oproti tomu je překližka z měkkého dřeva pro využití v této oblasti vhodná, a to z důvodu své poměrně nízké ceny a rovného povrchu. Svědčí o tom také objem jejího skutečného využití ve stavebním průmyslu.
(44)
V oblasti dopravních prostředků je rovnoměrný povrch rovněž důležitý, neboť zde používané desky se musí často pokrývat vrstvou. Pokrýt vrstvou OSB desky není z různých důvodů jednoduše možné. I kdyby se na OSB desky nanesla vrstva (např. z melaminového papíru), hrozí, že v této vrstvě z důvodu nerovnoměrné struktury jejich povrchu vzniknou trhliny. Při nakládce vysokozdvižným vozíkem je na povrch v určitých bodech vyvíjen tlak. Hrozí proto, že v takovém případě do desky ve vlhkém a mokrém prostředí vnikne voda, čímž se deska může zdeformovat či pokřivit. Pokrytí povrchu stabilní vrstvou by zajistil pouze drahý postup dalšího zpracování. Povrch OSB desek není v porovnání s překližkou z tvrdého dřeva ani jinak dostatečně odolný, aby odolal zátěžím a působení tlaku v oblasti dopravy. Oproti tomu je překližka z tvrdého dřeva díky svému obzvláště tvrdému povrchu relativně odolná vůči poškrábaní a otlakům.
(45)
Při posouzení nahraditelnosti OSB desek a překližky z měkkého dřeva na jedné straně a překližky z tvrdého dřeva na straně druhé jsou především důležité technické vlastnosti a možnosti použití desek OSB, jakož i rozdíl v cenách mezi nimi a překližkou z tvrdého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva ve všech technických ohledech vyniká nad překližkou z měkkého dřeva a nad OSB deskami. V oblatech použití, ve kterých dominují OSB desky a překližka z měkkého dřeva, je však málo konkurenceschopná, a to kvůli rozdílu v cenách mezi překližkou z tvrdého dřeva na jedné straně a OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva na straně druhé. Podle názoru Německa by proto bylo chybné se domnívat, že OSB desky mohou být nahrazeny veškerými typy překližky, včetně překližky z tvrdého dřeva.
(46)
Trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn se do značné míry překrývá s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva. Rozdíl mezi oběma definicemi trhu existuje pouze v oblasti stavebního průmyslu („formwork“). Pro tuto oblast nejsou OSB desky vhodné, zatímco překližku z měkkého dřeva lze v této oblasti použít a také se zde skutečně používá. Základním sdělením výše uvedeného je, že překližku z tvrdého dřeva v žádném případě nelze zařadit do trhu s OSB deskami.
5.2 PŘIPOMÍNKY K VÝVOJI NA TRHU S TŘÍSKOVÝMI DESKAMI
(47)
Německo se domnívá, že faktor dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít, pokud jde o trh s třískovými deskami, hodnotu 1. Tento trh nelze považovat za trh v propadu, neboť vykazuje výrazný vzestupný trend ve smyslu bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998.
(48)
K této skutečnosti předložilo Německo posudek prof. Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), ze kterého vyplývá, že trh s třískovými deskami v období od roku 1972 do roku 2003 dlouhodobě rostl rychleji než celý zpracovatelský průmysl (o 36 %). Podle mínění Německa nelze trh s třískovými deskami vzhledem k tomuto dlouhodobému výraznému vzestupnému trendu podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 považovat za trh v propadu.
5.3 PŘIPOMÍNKY K ROZDĚLENÍ INTENZITY PODPORY MEZI PROJEKTY
(49)
Pokud by Komise přesto dospěla k názoru, že faktor T dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít v případě trhu s třískovými deskami hodnotu 0,75 (zatímco trh s OSB deskami má hodnotu 1), je třeba podle názoru Německa stanovit společnou intenzitu podpory pro celý projekt v Nettgau pomocí příspěvků na úhradu obou výrobních linek, tj. pro výrobu OSB desek a třískových desek.
(50)
Příspěvek na úhradu je příspěvek, který poskytuje výrobek k úhradě fixních nákladů a k docílení čistého zisku podniku. Určuje se jako rozdíl mezi výnosy a proměnlivými náklady, které výrobek přímo způsobuje.
(51)
Použitím příspěvků na úhradu jako referenční hodnoty se intenzita podpory rozdělí na jednotlivé části investičního projektu v Nettgau podle skutečného příspěvku OSB výrobků a třískových desek k hospodářským výsledkům podniku.
5.4 PŘIPOMÍNKY KE ZBÝVAJÍCÍM TVRZENÍM KRONOGROUP
(52)
Německo se domnívá, že posouzení podpory by mělo vycházet ze skutečností, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000.
(53)
Německo míní, že to vyplývá z výkladu víceodvětvového rámce z roku 1998. Německo odkazuje v této souvislosti na bod 3.1 víceodvětvového rámce z roku 1998, který stanoví, že maximální přípustná intenzita podpory se určuje na základě stropu pro regionální podpory platného v době vydání oznámení. Podíl na trhu je pak podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 třeba určit před podání žádosti o podporu. V příloze k víceodvětvovému rámci z roku 1998 se v oddíle „Dodatečná kontrola“ navíc stanoví možnost, že Komise dodatečně přezkoumá, zda jsou údaje předložené v rámci oznámení správné.
(54)
Německo dále tvrdí, že v době vydání oznámení nebyla k dispozici žádná čísla ohledně zjevné spotřeby za rok 1999. Pro zjištění střední meziroční míry růstu zjevné spotřeby za posledních pět let, které vyžaduje bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, je v každém případě zapotřebí čísel dokládajících zjevnou spotřebu za šest let, nikoli za pět let, jak tvrdí KronoGroup. Důvodem je skutečnost, že míra růstu za určitý rok se vypočítává srovnáním spotřeby za dva po sobě následující roky.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že byla přemístěna pracovní místa, Německo potvrzuje uzavření továrny v Sassenburgu. Podle informací Německa byla továrna v Sassenburgu nejstarší továrnou na třískové desky podniku Glunz a vyráběla se značnými ztrátami. Německo tvrdí, že neměla šance na přežití a její provoz musel být - bez ohledu na novou investici v Nettgau - zastaven. […] pracovníků, kteří byli předtím zaměstnaní v Sassenburgu, bylo zaměstnáno v Nettgau ([…] % tamějších zaměstnanců).
(56)
Německo ve svém stanovisku k připomínkám KronoGroup dodává, že víceodvětvový rámec z roku 1998 v každém případě pouze požaduje, aby byla nová pracovní místa vytvořena v dotčené oblasti podpory, avšak nestanoví, že tato místa musí být obsazena osobami z této dané oblasti podpory. Hlavním cílem je podpora rozvoje dané oblasti podpory.
(57)
Podle informací Německa byla část strojů z Sassenburgu převedena do Nettgau. Tyto stroje jsou však vyloučeny z nákladů způsobilých pro podporu, a proto není tento převod strojů ve věci podpory důležitý. Účetní hodnota těchto strojů činí asi […] EUR a v celkovém investičním projektu představuje v každém případě pouze velmi malý podíl.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(58)
Posouzení vychází z faktů, čísel a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000. Protože od vydání původního oznámení do přijetí tohoto rozhodnutí uplynula jistá doba, nedá se vyloučit, že se mezitím změnily skutečnosti, trhy se dále rozvinuly a fakta týkající se projektu se vyvinula jinak, než se původně plánovalo. To však Komise ve svém posouzení nemůže zohlednit. Komise má obecně přijímat rozhodnutí ještě před skutečnou realizací investice, a to na základě odhadů budoucího vývoje a číselných údajů o trhu. Pokud se o několik let později ukáže, že se např. trhy vyvíjely jinak, intenzita podpory se přesto dodatečně neupravuje. Nyní musí Komise přijmout rozhodnutí po více než deseti letech od vydání původního oznámení. Přesto musí její posouzení vycházet z faktů a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení, nikoli z informací, které se objevily později.
6.1 EXISTENCE PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(59)
Dotčenou podporu poskytl členský stát ze státních zdrojů ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz oddíl 2.1 tohoto rozhodnutí). Díky této podpoře získaly Glunz a OSBD výhodu, neboť by jinak musely celou investici pokrýt z vlastních prostředků. Velký objem dotčených dřevěných desek se přepravuje v mezinárodním měřítku, a proto mezi členskými státy v daném odvětví dřevozpracujícího průmyslu existuje obchod. Finanční výhody, které oba podniky získaly, tak mohly narušit hospodářskou soutěž způsobem, jenž může tento obchod mezi členskými státy negativně ovlivnit. Komise se proto domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve prospěch podniků Glunz a OSBD ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 OZNAMOVACÍ POVINNOST
(60)
Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat Komisi o veškerých opatřeních podpory ještě před jejich realizací. Plánovaná podpora se poskytuje spolu se dvěma režimy regionální podpory, které Komise již schválila.
(61)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 se schválené režimy pro intenzitu podpory, jež se má poskytnout velkým investičním projektům, nepoužijí, pokud výše dané podpory překračuje jisté prahové hodnoty.
(62)
Daná plánovaná podpora činí celkem 69 797 988 EUR. Pokud se má za to, že se podpora týká jediného investičního projektu, existuje podle bodu 2.1 ii) víceodvětvového rámce z roku 1998 povinnost ji oznámit, neboť celková výše podpory činí více než 50 milionů EUR.
(63)
Jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, Německo ve svém oznámení podrobně vysvětlilo, že se tato podpora poskytuje pro jediný investiční projekt.
(64)
Podle bodu 7.2 pododstavce 2 víceodvětvového rámce z roku 1998 nesmí být jeden investiční projekt uměle rozdělen na dílčí projekty s cílem vyhnout se oznamovací povinnosti. V tomto případě to však stejně není významné. I kdyby se mělo za to, že se jedná o dva oddělené investiční projekty, musely by podpory pro investice do továrny podniku Glunz a továrny podniku OSBD přesto být oznámeny.
(65)
Komise proto dospěla k závěru, že je nutné, aby daná podpora byla oznámena a posouzena podle víceodvětvového rámce z roku 1998.
6.3 TŘI HODNOTICÍ KRITÉRIA VÍCEODVĚTVOVÉHO RÁMCE Z ROKU 1998
(66)
Aby bylo možné pro určitý projekt podpory určit její maximální přípustnou intenzitu, musí Komise podle víceodvětvového rámce z roku 1998 určit maximální intenzitu podpory (strop regionální podpory), jakou by mohl určitý podnik získat v dané oblasti podpory podle režimů regionální podpory, které byly platné a schválené v době vydání oznámení.
(67)
Protože bylo dané oznámení vydáno dne 7. srpna 2000, použije se mapa regionální podpory platná pro období 2000-2006 (16). Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko) leží v oblasti podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, v níž strop regionální podpory (vyjádřený jako hrubý ekvivalent grantu) činil v době vydání oznámení 35 %. Komise konstatuje, že plánovaná intenzita podpory činící 35 % hrubých způsobilých nákladů platný strop regionální podpory nepřekračuje.
(68)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 musí Komise na tuto intenzitu podpory činící 35 % použít tři opravné koeficienty, aby mohla pro dotčený projekt určit maximální přípustnou intenzitu podpory: faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T), faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ (I) a faktor „regionální dopad“ (M).
(69)
Jak je uvedeno, KronoGroup dále tvrdí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit.
(70)
Komise k tomu konstatuje, že bod 7.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 definuje pojem „investiční projekt“ jako kapitálovou investici podniku, která slouží ke zřízení či rozšíření firmy či k zahájení činnosti, která má za cíl vytvoření zcela nového výrobku či zásadní změnu výrobního postupu stávající firmy.
(71)
Německo uvádí podrobné argumenty ohledně propojení obou továren, které byly na stejném místě zřízeny dvěma sesterskými společnostmi koncernu. Výrobní linky obou továren jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou. OSB desky a třískové desky se podle informací Německa dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se pak používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou navíc společně centrálně spravovány.
(72)
Vzhledem k úzkému technickému, funkčnímu a správnímu propojení obou továren, které jsou zřízeny na stejném místě, představují investice do továrny na OSB desky a továrny na třískové desky jediný investiční projekt, tj. jsou investicí do zřízení nové firmy. Následuje výpočet maximální přípustné intenzity podpory poskytované pro celý investiční projekt.
6.3.1 FAKTOR DOKLÁDAJÍCÍ STAV HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE (T)
6.3.1.1 Příslušná ustanovení
(73)
Podle bodu 3.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 představuje povolení podpory ve prospěch podniku v odvětví s nadměrnou strukturální kapacitou mimořádné riziko narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Komise konstatuje, že oznámený projekt vytvoří na vnitřním trhu další kapacity. Při určování faktoru T je proto nutné posoudit, zda se bude projekt realizovat v odvětví/pododvětví s nadměrnou strukturální kapacitou.
(74)
Pokud jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje, musí se Komise podle bodu 3.3 víceodvětvového rámce z roku 1998 ve své analýze k určení faktoru T omezit na analýzu možné existence strukturálních/vysokých nadměrných kapacit v dotčeném odvětví/pododvětví.
(75)
Podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 zjišťuje Komise, zda k investici dochází na trhu v propadu jen v tom případě, kdy ohledně využití kapacity dostatečné údaje k dispozici nejsou. Podle rozsudku Tribunálu (T-27/02 Kronofrance v. Komise) je třeba chápat body 3.4 a 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 v tom smyslu, že Komise musí posoudit, zda je dotčený trh v propadu, pokud na základě údajů o využití kapacity daného odvětví nemůže dojít ke kladnému závěru, že strukturální nadměrná kapacita existuje. Soudní dvůr rozsudkem Německo a další v. Kronofrance tento rozsudek Tribunálu potvrdil.
(76)
Proto Komise nejprve posoudí, zda jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje. Pokud tomu tak není nebo pokud z uvedených údajů vyplývá, že strukturální nadměrné kapacity neexistují, Komise na základě údajů o zjevné spotřebě posoudí, zda jde o trh v propadu. Podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce musí Komise zároveň určit, zda podíl příjemců na trhu činil ještě před podáním žádosti o podporu 40 %.
(77)
Údaje o trhu týkající se využití kapacity musí být určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Aby Komise mohla vymezit, zda jde o trh v propadu a zda bude překročen strop pro podíl na trhu, musí navíc vymezit relevantní trh výrobku/výrobků, kterých se dotčený investiční projekt týká.
6.3.1.2 Dotčené výrobky
(78)
Investiční projekt se týká výroby OSB desek (desek z orientovaných plochých třísek, „Oriented Strand Board“) a třískových desek.
(79)
Třískové desky se vyrábějí tak, že se dezintegrované třísky z kulatiny a/nebo znovu použité dřevěné třísky spojí organickým pojivem. Tyto desky se používají převážně v nábytkářském průmyslu a v oblasti interiéru.
(80)
OSB desky se vyrábějí tak, že se třísky z borového dřeva spojují do tří vrstev. OSB desky se používají především při stavbě montovaných domů, v obalovém průmyslu a k renovaci starých budov. Technologie orientovaných plochých třísek byla vyvinuta v padesátých letech minulého století v severní Americe. V osmdesátých a devadesátých letech minulého století se orientované ploché třísky prosadily na trhu s dřevěnými deskami a od té doby se používají jako náhrada dražší překližky/překližky z měkkého dřeva.
6.3.1.3 Relevantní trh
(81)
Podle bodu 7.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 zahrnuje relevantní trh výrobky investičního projektu a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních linek) považovány za jejich náhradu. Relevantní zeměpisný trh obecně zahrnuje oblast EHP nebo případně některou jeho podstatnou část, pokud se v ní konkurenční podmínky dostatečně odlišují od ostatních oblastí EHP.
(82)
Projekt se týká výroby OSB desek a třískových desek. Podle informací poskytnutých Německem nelze v daných výrobních linkách vyrábět více různých výrobků, nýbrž pouze modifikace jediného výrobku s různou kvalitou povrchu. Z toho důvodu lze z výrobního hlediska vyloučit náhradu z důvodu flexibility výrobních linek.
(83)
Na straně poptávky jsou však třískové desky a desky OSB do jisté míry nahraditelné, zejména v oblasti stavby montovaných domů. Tato náhrada se však týká pouze necelých 10 % objemu trhu a je tedy nutné označit ji za omezenou (17). Důvodem jsou zřejmě účely konečného využití a značný rozdíl v cenách (cena OSB desek činí 285 EUR/m3 a cena třískových desek 117 EUR/m3). Komise se domnívá, že daná nahraditelnost je příliš malá, aby odůvodnila přiřazení OSB desek a třískových desek ke stejnému výrobkovému trhu.
(84)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise názor, že třískové desky tvoří oddělený výrobkový trh. Protože tento názor nebyl zpochybněn, Komise konstatuje, že třískové desky budou pro účely tohoto posouzení považovány za samostatný relevantní výrobkový trh.
(85)
Pokud jde o OSB desky bylo v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU konstatováno, že v EHP existuje mezi OSB deskami a překližkou (jejími určitými druhy/kategoriemi) jistá nahraditelnost
(86)
Překližka je víceúčelová polymerová dřevěná a vrstvená deska. Skládá se v zásadě z lichého počtu tenkých vrstev dřeva, dýh, které se spojují syntetickými nebo přírodními lepidly. Existují překližky z měkkého i tvrdého dřeva. Měkké dřevo, jako je jedlové, smrkové a borové dřevo, je (převážně) dřevo stálezelených jehličnatých stromů (výraz neodkazuje na tvrdost dřeva), tvrdé dřevo je dřevo stromů se širokými listy, stromů, které plodí ovoce a ořechy a v zimě mají většinou vegetativní klid.
(87)
Aby si Komise ujasnila, do jaké míry jsou OSB desky a různé druhy/kategorie překližky nahraditelné, vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k vymezení trhu, ke kterému OSB desky patří.
(88)
Ze stanovisek, jež zaslaly Německo a KronoGroup, jeden z nejdůležitějších konkurentů příjemce podpory, shodně vyplývá, že relevantní trh zahrnuje OSB desky a překližku, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Pouze v případě těchto konečných užití je možné OSB desky a překližku vzájemně nahradit z více než 50 %. U dopravních prostředků (poměr tloušťka/váha) a v nábytkářském průmyslu (optické vlastnosti) však lze z důvodu rozdílných vlastností materiálu vzájemně nahradit pouze ve velmi malé míře (méně než 20 %). Tyto argumety a míru nahraditelnosti jednotlivých konečných užití potvrdily studie firmy Jaakko Pöyry (18).
(89)
Konečná užití uvedená v 88. bodě odůvodnění jsou téměř stejná jako konečná užití překližky z měkkého dřeva (jediný rozdíl spočívá v tom, že překližka z měkkého dřeva se na rozdíl od OSB desek navíc používá ve stavebním průmyslu). Nahraditelnost OSB desek a překližky z tvrdého dřeva však oproti tomu není dostatečně velká, aby odůvodnila jejich přiřazení ke stejnému relevantnímu trhu.
(90)
Komise proto jako relevantní trh, ke kterému patří OSB desky, určuje trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh je se do velké míry shoduje s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva.
(91)
Třebaže se velké množství dřevěných desek přepravuje přes hranice, jde o objemný a těžký výrobek. Jejich doprava na velké vzdálenosti je tedy zpravidla drahá, a proto se desky přepravují do vzdálenosti jen asi 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky lze popsat jako několik kruhů, které se vzájemně překrývají, v jejichž centru leží daná výrobní továrna. Protože jsou jednotlivé výrobní továrny rozptýleny a přirozené oblasti dodávky se překrývají v různé míře, přesouvají se důsledky částečně z jednoho kruhu do jiného. Lze se proto domnívat, že relevantním zeměpisným trhem pro oba dotčené výrobky je EHP (19).
6.3.1.4 Údaje o využití kapacity
(92)
Podle bodu 7.7 víceodvětvového rámce z roku 1998 existuje nadměrná strukturální kapacita, pokud je míra využití kapacit dotčeného odvětví/pododvětví v průměru po dobu posledních pěti let o více než dva procentní body nižší než míra využití kapacit zpracovatelského průmyslu jako celku. Nadměrná strukturální kapacita je kvalifikovaná jako závažná, jestliže činí rozdíl v porovnání s průměrem zpracovatelského průmyslu více než pět procentních bodů.
(93)
Podle poznámky pod čarou č. 13 víceodvětvového rámce z roku 1998 musí být údaje o trhu týkající se využití kapacity určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Komise se domnívá, že výroba OSB desek a třískových desek podniky Glunz a OSBD odpovídá třídě 20.20 klasifikace NACE (výroba desek z dýhy a překližky, dřevovláknitých desek a dřevotřískových desek), neboť na výrobu třískových desek, překližky a OSB desek připadá 81 % celkové výroby dřevěných desek v Evropě (20). Komise proto považuje za přiměřené vycházet při posouzení využití kapacity z třídy 20.20 klasifikace NACE.
(94)
Německo předložilo údaje o průměrné míře využití za roky 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) třídy 20.20 klasifikace NACE v EHP, pokud jde o výrobu dřevěných desek. Tyto údaje, které pocházejí ze studie nezávislého odborného znalce (21), splňují požadavky bodu 7.7 víceodvětvového rámce, neboť odpovídají odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE.
(95)
Odborný znalec určil za základ pro výpočet roční kapacity denní kapacitu (23 hod.in) výrobní linky za 300 dní v roce. Tento základ pro výpočet roční kapacity určil s pomocí informací, které získal od průmyslu a ze své vlastní databáze („Wood-Based Panel Mill Databank“) a které se týkají údajů o kapacitách jednotlivých továren a lisovacích zařízení. Zjištěný údaj o kapacitě (23 hod/300 dní) zohledňuje rozdíly mezi stroji, pokud jde o typ a rok výroby, a uspořádání továren.
(96)
Studie dospěla k závěru, že roční míra využití kapacity v letech 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) činila v EHP u třískových desek 88,8 %, u OSB desek 80,4 %, u třískových desek a OSB desek společně 88,8 % a u dřevěných desek celkem (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využití kapacity průmyslu s dřevěnými deskami (NACE 20.20) v EHP dokládá následující tabulka:
1994
1995
1996
1997
1998
Výroba celkem (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapacita celkem (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Míra využití
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komise také zohlednila druhou studii (22), kterou zadala. Tato druhá studie vycházela z denní kapacity 22 hodin a roční kapacity 345 dní za roky 1995-1997, přičemž průměrné využití kapacity určila na 81,8 %. Tato druhá studie zřejmě vychází pouze z průměrné roční kapacity moderních zařízení, kromě toho v ní chybí údaje za ostatní roky v období 1994-1998.
(99)
Podle bodu 3.1 víceodvětvového rámce za rok 1998 Komise při posouzení pravděpodobných důsledků pro hospodářskou soutěž na relevantním trhu rovněž zohlední údaje z nezávislých externích zdrojů. Pokud není snadné takové údaje získat, Komise plně zohlední příslušné údaje předložené členskými státy. Komise pokládá studii, kterou předložilo Německo, za dostatečně důvěryhodnou. Druhá studie, která nebyla úplná, by navíc dospěla ke stejnému závěru.
(100)
V období 1994-1998 činila roční průměrná míra využití kapacit v celém zpracovatelském průmyslu Unie 81,72 %.
(101)
Poté co Komise zohlednila výše uvedené, dospěla k závěru, že investiční projekt způsobí zvýšení kapacity v odvětví, ve kterém neexistuje nadměrná kapacita. Podle rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise musí však Komise - pokud dospěje k závěru, že nadměrná strukturální kapacita neexistuje, jak je tomu v tomto případě - přezkoumat otázku, zda je dotčený trh v propadu.
6.3.1.5 Údaje o zjevné spotřebě
(102)
Aby Komise zjistila, zda je dotčený trh v propadu, srovnává podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 vývoj zjevné spotřeby dotčených výrobků (tj. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mírou růstu celého zpracovatelského průmyslu v EHP.
(103)
Podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 se dotčený výrobkový trh považuje za trh v propadu, pokud je střední roční míra růstu zjevné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech značně (minimálně o 10 %) nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Výjimkou je případ, kdy lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky. Trh v absolutním propadu je trh, na němž byla střední míra růstu zjevné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 (23) celkem 5,78 %.
(105)
Ze studie nezávislého odborného znalce (24), která uvádí údaje o hodnotě zjevné spotřeby třískových desek (v miliardách EUR), vyplývají následující čísla za období 1993-1998 (údaje ohledně těchto šesti let byly v době vydání oznámení k dispozici):
V miliardách EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
Třískové desky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komise konstatuje, že rozdíl v růstu (5,78 % v porovnání s 4,15 %) činí více než 10 %. Stejně je tomu i v případě, kdy se vychází z čísel do roku 1999 (tj. z čísel za období 1994-1999), jak navrhovala KronoGroup.
(107)
Německo ve svém stanovisku odkazuje na bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, podle kterého není trh v relativním propadu, pokud lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky, a to i v případě, že roční míra růstu je nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Za tímto účelem Německo odkazuje na studii, ze které vyplývá, že zjevná spotřeba třískových desek v období 1973-2003 vzrostla o 36 % rychleji než přidaná hodnota ve zpracovatelském průmyslu.
(108)
Podle názoru Komise tato okolnost dostatečně nedokazuje silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky po třískových deskách. Tato podmínka víceodvětvového rámce z roku 1998 se týká situace, kdy je sice průměrná roční míra růstu relevantního trhu v minulých pěti letech nízká, avšak v posledních letech je patrný jasný vzestupný trend růstu, který by mohl trvat i v příštích letech (tj. krátkodobě), až se daná podporovaná investice realizuje. Tím se má zajistit omezení negativního dopadu na hospodářskou soutěž, jež by způsobila daná podpora.
(109)
Daná studie však vychází z velmi dlouhodobých údajů, které neumožňují prognózu pro nejbližší budoucnost, která je pro posouzení dopadů investice důležitější. Studie navíc obsahuje údaje do roku 2003, které v době původního oznámení v roce 2000 nebyly k dispozici.
(110)
Komise má proto za to, že trh s třískovými deskami je podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v relativním propadu a faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) tohoto výrobku má mít hodnotu 0,75.
(111)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 5,78 %.
(112)
Německo ve svém oznámení odkazuje na studii nezávislého poradce (25), která obsahuje následující údaje k hodnotě zjevné spotřeby OSB desek a překližky v jejich konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení v EHP v období 1993-1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
OSB desky
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Překližka - kategorie
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategorie OSB desky a překližka (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V případě relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky a kategorie překližky v konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení, tak rozdíl v růstu (5,765 % v porovnání s 5,78 %) nečiní více než 10 %. Proto relevantní trh není podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v propadu, faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) má tedy mít pro trh s OSB deskami hodnotu 1.
6.3.1.6 Podíly na relevantním trhu
(114)
Při určování faktoru stavu hospodářské soutěže musí Komise podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 také posoudit, zda podíl skupiny, ke které patří Glunz a OSBD, činí na relevantním trhu 40 % či více. Pokud by tomu tak bylo, hrozilo by, že poskytnutí podpory v maximální výši, jaká je v dotčené oblasti zpravidla přípustná, nadmíru naruší hospodářskou soutěž.
(115)
Německo předložilo následující údaje ohledně podílů na trhu skupiny SONAE (mateřská společnost podniku TAFISA, ke kterému patří Glunz a OSBD) na úrovni EHP (27) v roce 1999 (před investicí) a v roce 2002 (po realizaci investice):
Výrobkové trhy
1999 (před investicí)
2002 (po realizaci investice)
Třískové desky
(…)
(…)
Kategorie OSB desek a překližky (28)
(…)
(…)
(116)
Předložená čísla ukazují, že podíl skupiny SONAE na relevantních trzích v době oznámení nepřesáhl hodnotu 40 %. Proto není nutné snížit zjištěné faktory dokládající stav hospodářské soutěže.
6.3.2 FAKTOR „POMĚR MEZI KAPITÁLEM A ZAMĚSTNANOSTÍ“ (I)
(117)
KronoGroup zastávala ve svém stanovisku názor, že pracovní místa, která byla v důsledku uzavření továrny na třískové desky podniku Glunz v Sassenbergu přesunuta, by při určování faktorů „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ neměla být zohledněna (posouzení obou faktorů závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří). Pokud by se totiž zohlednila, odporovalo by to podle mínění KronoGroup cíli, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, totiž vytvořit v dotčených oblastech pracovní místa pro občany na místě.
(118)
Slovní spojení „vytvoření pracovních míst“ ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 1998 je třeba chápat v souvislosti s podporovanou oblastí, neboť daný projekt podporuje vytvořením pracovních míst v této oblasti regionální rozvoj. Proto se zdá, že je oprávněné uznat pracovní místa, jež jsou pro dotčenou oblast novými místy, za „vytvořená místa“. Vytvoření pracovních míst v podporované oblasti je díky vedlejším účinkům pro danou oblast pozitivní, a to i v případě, že se daná místa obsadí pracovníky, kteří sem dojíždějí ze sousední oblasti (v tomto konkrétním případě je sousední oblastí oblast, která nezískává podporu a leží ve stejném členském státě). Proto dané vytvoření pracovních míst splňuje hlavní cíl regionálních podpor.
(119)
Komise proto zohlední tato pracovní místa při určování faktorů investičního projektu „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“.
(120)
Faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, slouží k úpravě maximální přípustné intenzity podpory, aby se upřednostnily ty projekty, které efektivně více přispívají ke snížení nezaměstnanosti tím, že přímo vytvářejí relativně mnoho nových pracovních míst.
(121)
Různé faktory „poměru mezi kapitálem a zaměstnaností“ jsou uvedeny v bodě 3.10.2 víceodvětvového rámce z roku 1998. V tomto konkrétním případě se investicemi, které celkem činí 199 400 000 EUR, vytvoří 355 pracovních míst. To se rovná poměru 561 700 EUR/jedno pracovní místo. Faktor „I“ pro úpravu maximální přípustné intenzity podpory tedy činí 0,8.
6.3.3 FAKTOR „REGIONÁLNÍ DOPAD“ (M)
(122)
Faktor „regionální dopad“ zohledňuje pozitivní účinky, jaké má podporovaná nová investice na ekonomiku dotčené podporované oblasti. Vytvoření pracovních míst může sloužit jako měřítko způsobu, jakým projekt přispívá k rozvoji dotčené oblasti. Pomocí investice, která si vyžaduje značný kapitál, se může v dotčené podporované oblasti, popř. v sousedních podporovaných oblastech, nepřímo vytvořit mnoho pracovních míst. Vytvořením pracovních míst se v této souvislosti rozumí vytvoření míst, která byla přímo vytvořena projektem, a také místa, která vytvořili přímí dodavatelé a odběratelé v reakci na podporovanou investici.
(123)
V době vydání oznámení dne 7. srpna 2000 Německo odhadlo počet pracovních míst, která měla vzniknout díky investici po dostavbě střediska pro zpracování dřeva, na 520 a rozdělilo je podle potřeby jednotlivých oblastí výroby takto:
Výroba OSB desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba OSB desek
Doplňkové pracovní síly
Výroba třískových desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba třískových desek
Doplňkové pracovní síly
Celkem
Zpracování dřeva
61
11
70
12
154
Doprava dřeva do továrny
42
8
77
14
141
Doprava lepidel do továrny
5
8
13
Doprava paliva do továrny
2
3
5
Doprava melaminového papíru
1
1
Doprava z továrny k zákazníkům
50
9
76
14
149
Služby (údržba, opravy zařízení)
17
3
17
3
40
Úklidové služby
5
5
10
Ubytování zaměstnanců, uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance
2
5
7
Celkem
184
31
262
43
520
(124)
Odhad nově vzniklých pracovních míst byl vypočítán takto:
(125)
Podle informací Německa nejvíce pracovních míst, která nepřímo vytvoří obě oblasti výroby, vznikne díky dodávkám materiálu do továren a dodávkám konečných výrobků zákazníkům (309 míst).
(126)
OSB výrobků by se podle odhadů mělo vyrobit asi […] m3, což by mělo vést k prodeji asi […] m3. K výrobě jednoho kubického metru konečného výrobku je zapotřebí asi […] m3 dřeva, což odpovídá potřebě dřeva asi […] m3/rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(127)
Surovinou pro OSB výrobky je ze 100 % dřevo, které se těží v oblasti do 100 km od továrny. Odhaduje se, že továrny budou denně potřebovat […] m3 dřeva, které budou dopravovat nákladní vozidla s přepravní kapacitou […] m3. Pokud dvakrát denně pojede 39 nákladních vozidel (s přepravní kapacitou […] m3) s 39 řidiči, osmi doplňkovými pracovními silami a třemi mechaniky, nepřímo vznikne 50 pracovních míst. Komise se však domnívá, že místa doplňkových pracovních sil neodpovídají definici pracovních míst podle bodů 3.7 a 7.5 víceodvětvového rámce z roku 1998 (29). Komise proto může pouze uznat, že přepravou materiálu k továrnám nepřímo vznikne 42 pracovních míst.
(128)
Předpokládaný prodej […] m3 by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 OSB výrobků za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. 46 jízd denně si vyžaduje 46 řidičů, devět doplňkových pracovních sil a čtyři mechaniky, tj. nepřímo by se vytvořilo 59 nových pracovních míst. Bez doplňkových pracovních sil by tak nepřímo díky přepravě konečných výrobků k zákazníkům vzniklo 50 pracovních míst.
(129)
Výrobní kapacita továrny na třískové desky se odhaduje na asi […] m3 hrubě opracovaných třískových desek a na […] m3 desek pokrytých vrstvou. Hrubě opracovaných třískových desek by se mělo prodat […] m3 a desek pokrytých vrstvou […] m3. Rozdíl mezi předpokládanými kapacitami a odhadovaným objemem prodeje vyplývá ze skutečnosti, že velká část třískových desek se pokrývá vrstvou. Celková poptávka po dřevě je udávána na […] m3 za rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(130)
Také v případě třískových desek se dřevo do továren dováží z okolí asi do 100 km. Odhaduje se, že denně bude potřeba […] m3 kulatiny, […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. Odhaduje se, že bude nutné přepravit […] m3 klád a […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. S tím je spojeno 72 jízd denně, pro které je třeba 72 řidičů a 14 doplňkových pracovních sil, jakož i pět mechaniků, což by nepřímo vytvořilo celkem 91 pracovních míst. Pokud nezohledníme doplňkové pracovní síly, vytvoří se v rámci dodávek materiálu do továrny na třískové desky 77 pracovních míst.
(131)
Předpokládaný prodej […] m3/rok by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 třískových desek za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. Pokud se od odhadovaného počtu 71 řidičů, 14 doplňkových pracovních sil a pěti mechaniků odečtou doplňkové pracovní síly, lze uznat, že se v rámci dopravy konečného výrobku k zákazníkům nepřímo vytvoří 76 pracovních míst.
(132)
Německo neuvedlo informace ohledně 19 pracovních míst, která mají být vytvořena v rámci dopravy lepidel, paliva a melaminového papíru do obou továren. Komise však tento počet považuje za reálný.
(133)
Komise proto předpokládá, že v rámci dopravy lze nepřímo vytvořit celkem 264 pracovních míst.
(134)
Druhým důležitým zdrojem nepřímo vytvořených pracovních míst je při 251 pracovním dni v roce zpracování dřeva.
(135)
Pro výrobu OSB desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na mechanické zpracování […] m3 je zapotřebí 25 pracovních skupin, z nichž každou tvoří dva pracovníci obsluhující stroje a dva dřevaři, přičemž vždy šest pracovních skupin má k dispozici jednoho doplňkového pracovníka. Každá pracovní skupina denně zpracuje […] m3 dřeva. Zpracování dřeva tedy vytváří 54 pracovních míst. Na manuální zpracování […] m3 dřeva je zapotřebí 13 lesních dělníků, kteří denně zpracují […] m3 dřeva. Podle informací Německa vznikne dodatečně k 67 nepřímo vytvořeným pracovním místům ještě 13 míst pro doplňkové síly, což odpovídá celkovému počtu 80 pracovních míst. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 67 pracovních míst pouze 61 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 61 míst.
(136)
Pro výrobu třískových desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na základě stejných výpočtů, jež byly použity pro lesnické činnosti spojené s výrobou OSB desek, Německo dospělo k počtu 41 nepřímo vytvořených pracovních míst, včetně pěti míst pro doplňkové síly. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 41 pracovních míst pouze 32 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 32 míst.
(137)
Německo předpokládá, že při denním množství […] m3 dřeva na obaly nepřímo vznikne: 36 pracovních míst pro těžbu dřeva, jeho přepravu a rozdělení podle velikosti, sedm míst pro doplňkové síly a sedm míst pro nákup materiálu, logistiku atd. Z 43 nepřímo vytvořených pracovních míst však pouze 38 vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory.
(138)
Komise se proto domnívá, že v rámci lesnických činností bude nepřímo vytvořeno 131 pracovních míst.
(139)
Německo nepředložilo informace ohledně vytvoření 51 pracovních míst plus šesti doplňkových sil v odvětví služeb, ani ohledně jejich ubytování a uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance. Některá dotčená pracovní místa mohou obě továrny sdílet, Komise proto považuje za reálný odhad pouze 45 nepřímo vytvořených pracovních míst.
(140)
Z výše uvedeného vyplývá, že v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, nepřímo vznikne 440 pracovních míst. Pokud se nezohlední nepřímo vytvořená pracovní místa, která se pouze garantují, jde o celkem 407 nepřímo vytvořených pracovních míst. V porovnání s 355 přímo vytvořenými pracovními místy překračuje daný poměr v obou případech 100 % (440, popř. 407), z čehož vyplývá faktor „regionální dopad“ 1,5.
6.3.4 INTENZITA PODPORY, KTERÁ JE PRO INVESTIČNÍ PROJEKT MAXIMÁLNĚ PŘÍPUSTNÁ
(141)
Maximálně přípustná intenzita podpory se vypočítá podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 pomocí vzorce R × T × I × M (30).
(142)
Faktor „T“ dokládající stav hospodářské soutěže se u obou dotčených výrobků liší (pro OSB desky má hodnotu 1, pro třískové desky 0,75), je proto nutné stanovit, jak se faktor „T“ vypočte společně pro celý projekt. Víceodvětvový rámec z roku 1998 v tomto ohledu neobsahuje žádné pokyny.
(143)
V podobném případě, který se také řešil v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 a týkal se dvou výrobků s rozdílnými faktory hospodářské soutěže (věc C 15/06 - Pilkington (31)) Komise konstatovala, že by bylo umělé stanovit oba faktory hospodářské soutěže na základě relativní hodnoty investice pro každý z dotčených výrobků, neboť uvedený projekt se týkal plně integrované továrny. Komise tedy pro posouzení použila poměr kapacit vytvořených pro oba dotčené výrobky.
(144)
Tento konkrétní projekt se týká, jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, dvou vzájemně spojených továren (továrny na OSB desky a továrny na třískové desky), které jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou a jsou společně spravovány. Je možné rozlišit, jaké náklady způsobilé pro podporu se pojí s každou jednotlivou továrnou. Na rozdíl od rozhodnutí ve věci Pilkington lze v tomto případě tedy pro společný výpočet faktoru „T“ použít poměr způsobilých investičních nákladů na oba výrobky.
(145)
Ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení Německo navrhlo třetí možnost pro posouzení rozdílných faktorů „T“ obou výrobků, tj. jako referenční hodnotu navrhlo použít příspěvky na úhradu (32) obou výrobních linek. Podle informací poskytnutých Německem se tak zajistí, že se zohlední, jak oba dotčené výrobky přispívají k hospodářským výsledkům podniku.
(146)
V závislosti na uplatněném přístupu by společný faktor T celého investičního projektu činil 0,86 (výpočet na základě poměru kapacit (33)), 0,85 (výpočet na základě poměru investičních nákladů (34)) nebo 0,92 (výpočet na základě poměru příspěvků na úhradu (35)).
(147)
Zbývající dva faktory potřebné pro výpočet maximální přípustné intenzity podpory činí 0,8 („poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, I) a 1,5 („regionální dopad“, M). Maximální přípustná intenzita podpory vypočtená na základě vzorce R × T × I × M podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 proto činí 36,12 %, 35,70 %, popř. 38,64 %. 35 % intenzita podpory, kterou Německo oznámilo, je tedy v každém případě s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná.
(148)
Není tedy nutné určit, na základě kterého přístupu se vypočítá společný faktor „T“. Přístup, který navrhlo Německo (tj. přístup, který vede k nejpříznivějšímu výsledku), je však nutné v každém případě odmítnout, neboť vychází z údajů z roku 2004, které v době oznámení nebyly k dispozici.
6.3.5 PŘÍKAZ K NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍCH PODPOR NEBUDE VYDÁN
(149)
Je třeba připomenout, že Německo již příjemcům vyplatilo podporu v celkové výši […] EUR (z celkové povolené částky 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup ve svém stanovisku vyjádřila názor, že Komise měla přikázat prozatímní navrácení podpory podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.
(151)
Příkaz k navrácení podpory je mimořádné opatření. Komise k němu smí přistoupit jen tehdy, pokud jsou splněny příslušné podmínky uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (ES) č. 659/1999. KronoGroup neuvedla žádné argumenty, které by přesvědčivě doložily, že takové podmínky jsou splněny. Příkaz k navrácení podpory by byl v tomto konkrétním případě každopádně nepřiměřený.
VII. ZÁVĚR
(152)
Komise konstatuje, že Německo poskytnutím sporné podpory porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. 35 % intenzita podpory, kterou Německo použilo, je však s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná. Spornou podporu tedy lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Německem ve prospěch podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH ve výši 69 797 988 EUR je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 23. března 2011.
SKLEP KOMISIJE
z dne 23. marca 2011
o državni pomoči C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), ki jo je Nemčija odobrila družbama Glunz AG in OSB Deutschland GmbH
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1764)
(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2011/524/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU (1),
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (2), in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
Nemčija je z dopisom z dne 4. avgusta 2000, evidentiranim 7. avgusta 2000, Komisijo uradno obvestila o predvideni pomoči z intenzivnostjo 35 % v korist naložbenega projekta družb Glunz AG in OSB Deutschland GmbH za izgradnjo integriranega centra za obdelavo lesa v Nettgauu (dežela Saška-Anhalt). Predvidena pomoč je bila evidentirana pod številko N 517/2000.
(2)
Komisija je 25. julija 2001 na podlagi dodatnih informacij izdala odločbo, s katero ob uporabi večsektorskega okvira za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom (3) (v nadaljnjem besedilu: MSR 1998), ni nasprotovala intenzivnosti pomoči 35 %.
(3)
Sodišče prve stopnje je to odločbo Komisije s sodbo z dne 1. decembra 2004 v zadevi Kronofrance proti Komisiji, T-27/02 (4), razglasilo za nično.
(4)
Zato mora Komisija sedaj na podlagi priglasitve Nemčije z dne 7. avgusta 2000 sprejeti nov sklep.
(5)
Komisija je Nemčijo z dopisom z dne 17. decembra 2004 vprašala, ali ji želi v zvezi z razglasitvijo ničnosti odločbe posredovati dodatne podatke o priglasitvi z dne 7. avgusta 2000. Dne 3. marca 2005 je v tej zadevi poslala opomin. Nemčija je odgovorila z dopisom z dne 23. marca 2005, vendar brez dodatnih podatkov.
(6)
Nemčija je to pomoč odobrila februarja 2000 s pridržkom, da jo odobri Komisija. Po odločbi Komisije z dne 25. julija 2001, da ne bo ugovarjala, je Nemčija začela izplačevati pomoč.
(7)
Ko je Sodišče prve stopnje razglasilo ničnost odločbe z dne 25. julija 2001, je nastal enak pravni položaj, kot če ta odločba ne bi nikoli obstajala, in Nemčija torej ne bi dobila odobritve Komisije za predlagano intenzivnost pomoči (5). Zato je Komisija ta primer vnesla na seznam nezakonitih pomoči pod številko NN 18/05.
(8)
Komisija je z dopisom z dne 20. julija 2005 obvestila Nemčijo o odločitvi, da bo na podlagi te pomoči začela postopek iz člena 108(2) PDEU.
(9)
Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (6). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe v zvezi s pomočjo.
(10)
Komisiji je pripombo predložila samo ena zainteresirana stran. Ta pripomba je bila posredovana Nemčiji, ki je dobila možnost, da izrazi svoje stališče; pripombe Nemčije so bile predložene z dopisoma z dne 24. oktobra 2005 in z dne 24. januarja 2006.
(11)
Nemčija je z dopisom z dne 28. februarja 2006 v skladu s tretjim stavkom člena 7(6) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (7) zaprosila za prekinitev formalnega postopka preiskave, ker sta Nemčija in Glunz AG pri Sodišču Evropske unije vložila pritožbo proti sodbi Sodišča prve stopnje v zadevi Kronofrance proti Komisiji (združeni zadevi C-75/05 P in C-80/05 P).
(12)
Komisija se je z dopisom z dne 9. marca 2006 strinjala s prekinitvijo postopka do sprejetja sodbe Sodišča prve stopnje v združenih zadevah C-75/05 P in C-80/05 P, Nemčija in drugi proti Kronofrance.
(13)
Sodišče je v sodbi z dne 11. septembra 2008 (8) potrdilo sodbo Sodišča prve stopnje. Zato se je formalni postopek preiskave v zadevi C 28/05 začel znova.
(14)
Nemčija je z dopisom z dne 4. avgusta 2009 in, v odgovor na zahtevo Komisije za posredovanje podatkov, z dopisom z dne 19. julija 2010 posredovala dodatne podatke.
II. NATANČEN OPIS POMOČI
2.1 UKREP POMOČI
(15)
Investicijski zavod dežele Saška-Anhalt je 29. februarja 2000 sklenil, da bo družbama Glunz AG in OSB Deutschland GmbH odobril naložbeno pomoč za izgradnjo centra za obdelavo lesa v Nettgauu (dežela Saška-Anhalt). Celotni znesek pomoči znaša 69 797 988 EUR.
(16)
V skladu s priglasitvijo z dne 4. avgusta 2000 je pomoč odobrena v obliki dotacije v višini 46 201 868 EUR na podlagi 28. Okvirnega načrta naloge Skupnosti „Izboljšanje regionalne gospodarske strukture“, ki ga je odobrila Komisija (9). Ta dotacija ustreza 23,17 % bruto upravičenih stroškov.
(17)
Na podlagi Zakona o dodatkih za naložbe iz leta 1999 (10) se odobri dodatek za naložbe, ki ga je Komisija odobrila v višini 23 596 120 EUR. Ta dodatek za naložbe ustreza 11,83 % bruto upravičenih stroškov.
(18)
Po navedbah Nemčije sta bila znesek v višini […] (11) EUR na podlagi 28. Okvirnega načrta naloge Skupnosti „Izboljšanje regionalne gospodarske strukture“ in znesek v višini […] EUR kot dodatek za naložbe že izplačana. S tem je Nemčija upravičenima družbama že izplačala zneske pomoči v skupni višini […] EUR (od obljubljenega skupnega zneska 69 797 988 EUR).
2.2 UPRAVIČENCI
(19)
Upravičenca sta dva.
(20)
Prvi upravičenec je družba Glunz AG (v nadaljnjem besedilu: Glunz) s sedežem v Hammu (Severno Porenje-Vestfalija), ki je bila ustanovljena leta 1932 in se je takrat ukvarjala s trgovino z lesom. Družba od 60. let prejšnjega stoletja proizvaja in prodaja izključno iverne plošče, srednje goste vlaknaste plošče (MDF), OSB-plošče (Oriented Strand Board) in vezan les. Ob priglasitvi je imel Tableros De Fibras S.A. (v nadaljnjem besedilu: TAFISA), ki pripada portugalski skupini SONAE, 96,03 % deleža pri Glunzu.
(21)
Drugi upravičenec, družba OSB Deutschland GmbH (v nadaljnjem besedilu: OSBD), je v 100-odstotni lasti podjetja TAFISA in je tako sestrsko podjetje družbe Glunz, ker sta obe podjetji hčerinski družbi podjetja TAFISA. Družba OSBD je bila ustanovljena 16. julija 1999 in je po končanem naložbenem projektu v Nettgauu začela proizvajati in prodajati OSB-proizvode.
2.3 NALOŽBENI PROJEKT
(22)
Naložba se izvaja v Nettgauu (dežela Saška-Anhalt), na območju, ki prejema pomoč v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, v katerem je največja dovoljena intenzivnost pomoči pri spodbujanju novih naložb velikih podjetij ob priglasitvi znašala 35 % bruto.
(23)
Družbi Glunz in OSBD sta na zemljišču, ki do tedaj ni bilo uporabljeno v gospodarske namene, zgradili integriran center za obdelavo lesa, ki ga sestavljata dva med seboj povezana obrata. V prvem obratu, ki pripada družbi OSBD, se proizvajajo OSB-proizvodi, v drugem, ki pripada družbi Glunz, pa iverne plošče. Po navedbah Nemčije so proizvodni objekti obeh obratov med seboj povezani s skupno tehnično infrastrukturo. OSB-plošče in iverne plošče se dodatno obdelajo in oplemenitijo v isti brusilni napravi, napravi za prevleke in napravi za izdelavo utorov in vzmeti. Po navedbah Nemčije se poleg tega v sosednjem obratu ivernih plošč uporabljajo fine frakcije, ki nastanejo pri obdelavi OSB-plošč. Oba obrata, skupaj s področji trženja, nabave in prodaje, naj bi vodila osrednja uprava.
(24)
Po navedbah Nemčije ponuja integriran center za obdelavo lesa družb Glunz in OSBD zaradi optimalnega projektiranja obrata in skupne tehnične infrastrukture več prednosti, predvsem v zvezi z obdelavo izdelanih lesenih plošč. S tem se omogočajo optimalno izkoriščanje izbire lesa, boljši izkoristek surovin in notranji krog reciklaže.
(25)
V skladu s priglasitvijo z dne 7. avgusta 2000 se en del pomoči odobri za obrat OSB-plošč in drugi del za obrat ivernih plošč. Pomoč za obrat OSB-plošč pri upravičenih stroških naložbe 81,8 milijona EUR znaša 28,61 milijona EUR, kar ustreza intenzivnosti 35 % bruto. Pomoč za obrat ivernih plošč pri upravičenih stroških naložbe 117,6 milijona EUR znaša 41,18 milijona EUR, kar tudi ustreza intenzivnosti 35 % bruto.
(26)
Ob priglasitvi je Nemčija izhajala iz tega, da bi bilo v integriranem centru za obdelavo lesa ustvarjenih 355 stalnih delovnih mest, in sicer 234 v obratu ivernih plošč in 121 v obratu OSB-plošč. Poleg tega naj bi v zadevnih območjih, ki prejemajo pomoč, nastalo 520 posrednih delovnih mest, od katerih naj bi jih 33 izviralo iz zagotavljanja obstoječih mest. Nova naložba v Nettgauu naj bi se izvedla med januarjem 2000 in koncem leta 2002, proizvodnja pa bi se začela med letom 2001. Polno obratovanje naj bi bilo doseženo po dveh letih.
(27)
Po navedbah naj bi proizvodna zmogljivost novega obrata OSB-plošč za leto 2002 znašala […] m3. Leta 1999 je zmogljivost skupine TAFISA na področju proizvodnje OSB-proizvodov znašala […] m3.
(28)
Leta 1999 je proizvodna zmogljivost ivernih plošč skupine Glunz znašala […] m3. Po navedbah Nemčije se mora celotna proizvodna zmogljivost s […] m3 obrata v Nettgauu povečati na […] m3.
III. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE
(29)
Intenzivnost pomoči, dovoljena v okviru MSR 1998, se ugotovi na podlagi izračuna, pri katerem se uporablja vrsta dejavnikov ocenjevanja, zlasti dejavnik, ki ponazarja konkurenco v posamezni gospodarski panogi (dejavnik T); ta dejavnik ima lahko štiri vrednosti: 0,25, 0,5, 0,75 ali 1. S številko 1 ga je mogoče določiti samo, če v gospodarski panogi (opredeljeni na najnižji ravni NACE) ni presežnih zmogljivosti (test presežnih zmogljivosti) in/ali če upoštevni trg (opredeljen kot zadevni izdelek in njegovi nadomestki) ni trg v zatonu (test nazadovanja trga).
(30)
Komisija je v sklepu o začetku postopka v skladu s členom 108(2) PDEU izrazila pomisleke glede razmejitve upoštevnega trga, na katerega spadajo OSB-plošče, in zato ni bilo mogoče ugotoviti, ali gre v zvezi z določitvijo dejavnika konkurenčnosti T za trg v zatonu ali ne.
IV. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(31)
Komisija je 22. novembra 2005 prejela skupno stališče (12) konkurentov, ki pripadajo skupini KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG in Kronofrance S.A.).
(32)
Podjetja skupine KronoGroup so v svojem stališču navedla, da je treba trg omejiti na OSB-plošče in vezan les iz mehkega lesa. Vezan les iz trdega lesa naj bi bil veliko dražji in naj bi se uporabljal predvsem na področjih (pohištvena industrija in notranja oprema), na katerih se OSB-plošče in vezan les iz mehkega lesa uporabljajo zelo malo ali pa sploh ne. V podporo tej trditvi se zainteresirane strani sklicujejo na študijo Jaakkoja Pöyryja (13) in objavo finskega inštituta Finnish Forest Research Institute.
(33)
Skupina KronoGroup je navedla dodatne trditve, ki jih je mogoče povzeti, kot je navedeno v nadaljevanju.
(34)
Skupina KronoGroup trdi, da bi morala Komisija za ugotovitev, ali je šlo za trg v zatonu, uporabiti podatke do leta 1999, ker so bili ob prvotni odobritveni odločbi (julij 2001), ki jo je Sodišče prve stopnje pozneje razveljavilo, na voljo samo ti podatki. V obdobju med letoma 1995 in 1999 je imel trg ivernih plošč negativno povprečno stopnjo rasti -4,626 %. Skupina KronoGroup pa se strinja, da je imel trg ivernih plošč med letoma 1994 in 1999 pozitivno povprečno stopnjo rasti 0,456 % (ki je bila vsekakor nižja od stopnje rasti predelovalne industrije v celotnem EGP).
(35)
Skupina KronoGroup trdi tudi, da bi morala Komisija pomoč za obrat OSB-plošč in pomoč za obrat ivernih plošč oceniti ločeno, namesto da obračuna skupno intenzivnost za celotni projekt, ker bi bilo mogoče obe naložbi, oba proizvodna objekta in oba trga proizvodov jasno razmejiti. To bi pomenilo, da se vsi dejavniki ocenjevanja za oba obrata obračunajo ločeno.
(36)
Skupina KronoGroup poleg tega trdi, da je družba Glunz v času naložbe v Nettgauu zaprla svoj obrat ivernih plošč v Sassenburgu (ki je oddaljen 30 km, vendar je v drugi zvezni deželi, in sicer Spodnja Saška (14)). Pri tem se sklicuje na navedbe iz časopisnega članka, da naj bi novi obrat v Nettgauu prevzel vse zaposlene iz obrata v Sassenburgu. To naj bi bilo v nasprotju s ciljem okvira MSR 1998, da se na območju, ki prejema pomoč, odprejo delovna mesta za ljudi iz kraja samega, tako da se ta delovna mesta pri določitvi dejavnikov „razmerja med kapitalom in delovnimi mesti“ in „regionalnega učinka“ v skladu z okvirom MSR 1998 (oba sta odvisna od števila delovnih mest, ustvarjenih z naložbo) ne bi smela upoštevati.
(37)
Ne nazadnje skupina KronoGroup trdi, da bi morala Komisija odrediti začasno vračilo pomoči v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 659/1999 (odredba o vračilu nezakonite pomoči), ker bi Glunz in OSBD z delno izplačanimi pomočmi dobila veliko konkurenčno prednost.
V. PRIPOMBE NEMČIJE
(38)
Pripombe, ki jih je posredovala Nemčija, so povzete v nadaljevanju.
5.1 PRIPOMBE O RAZMEJITVI UPOŠTEVNEGA TRGA ZA OSB-PLOŠČE
(39)
Po mnenju Nemčije obstaja upoštevni trg za OSB-plošče, in sicer v končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge ter notranje in stenske opaže iz OSB-plošč in vezanega lesa. Ta trg ni trg v zatonu.
(40)
Področja uporabe, na katerih se OSB-plošče uporabljajo kot nadomestek za vezan les, so se močno prekrivala z glavnimi področji uporabe vezanega lesa iz mehkega lesa. Na pomembnih področjih uporabe vezanega lesa iz trdega lesa (pohištvena industrija, gradbeništvo in oprema transportnih vozil) pa OSB-plošč zaradi njihovih tehničnih lastnosti ne bi bilo mogoče uporabiti. Zato vključitev OSB-plošč na skupni trg za vezan les iz mehkega in trdega lesa ne bi ustrezala dejanskim razmeram na zadevnih trgih. To je bilo tudi potrjeno v mnenju z dne 21. oktobra 2005, ki ga je pripravil Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry je možnost uporabe OSB-plošč kot nadomestka na navedenih področjih ocenil z naslednjimi odstotki: pakiranje 40-60 %; ograje 70-80 %; ostrešje 70-90 %; talne obloge 50-80 %; notranji in stenski opaž 70-90 %.
(42)
V pohištveni industriji OSB-plošča zaradi svoje površinske sestave ne bi bila primerna za vidne vložke. OSB-plošče imajo zaradi proizvodnje iz usmerjenih lesenih trakov (oriented strands) hrapavo in neravno površino, zato nimajo lepe zunanjosti. OSB-plošč zaradi tega tudi ni mogoče okrasno premazati. OSB-plošča je primerna zgolj za skrite dele pohištva (npr. podnožje oblazinjenega pohištva). Na področju skritih delov pohištva pa OSB-plošče ne bi mogle predvsem cenovno konkurirati bistveno cenejšim ivernim ploščam, ki se uporabljajo predvsem na tem področju.
(43)
Na področju gradbeništva (Formwork) je pri betonski litini odločilna gladka površina uporabljenega materiala za opaž. Zaradi neravnin, ki nastanejo pri proizvodnji, morajo biti OSB-plošče na področju nepokritega betona posebno premazane, da se zagotovi enakomerna površina nepokritega betona. Ta dodatna obdelava je draga in podraži končni izdelek. OSB-plošča je v primerjavi z vezanim lesom konkurenčna samo takrat, če bi jo lahko večkrat uporabili za opaže. To pa iz praktičnih razlogov nikakor ni zagotovljeno. Ker bi bile plošče na gradbišču zelo obremenjene, bi lahko nastale poškodbe na površini. Če bi kljub temu nastale razpoke, obstaja nevarnost, da se OSB-plošča pod vplivom mokrote/vlage skrivi ali kako drugače deformira. Zato večkratna uporaba kakovostnih oplemenitenih OSB-plošč nikakor ni mogoča. Poleg tega so robovi OSB-plošč nestabilni in neodporni proti vlagi. Materiali, ki se uporabljajo kot opaž za beton, morajo imeti zelo visoko pretržno in upogibno trdnost. OSB-plošča glede tega ne izpolnjuje zahtev, ki veljajo v gradbeništvu za opažne materiale. Vezan les iz mehkega lesa pa je, nasprotno, zaradi razmeroma nizke cene in ravne površine zelo primeren za to področje uporabe, kar je mogoče videti tudi po obsegu dejanske uporabe v gradbeništvu.
(44)
Tudi na področju transportnih vozil je pomembna enakomerna površina, ker je treba plošče, ki so vstavljene v vozilih, pogosto premazati. Premazovanje OSB-plošč iz različnih razlogov nikakor ni mogoče. Celo če se ploščam doda obloga, na primer iz melaminskega papirja, zaradi neenakomerne strukture površine OSB-plošč obstaja nevarnost, da bo razpokala. Pri natovarjanju z vozičkom je prisoten točkovni pritisk na površino. Zato obstaja nevarnost, da v vlažnem ali mokrem okolju v takšnem primeru voda prodre v ploščo, zaradi česar bi se lahko ta deformirala ali skrivila. Stabilen premaz površine se lahko zagotovi samo z dragim postopkom dodatne obdelave. Površina OSB-plošče - v nasprotju z vezanim lesom iz trdega lesa, ki je zaradi posebne trdote površine relativno neobčutljiv za praske, otiščance itd., - tudi sicer ni dovolj odporna, da bi vzdržala obremenitve in pritiske med prevozom.
(45)
Pri ocenjevanju možnosti za zamenjavo OSB-plošče z vezanim lesom iz mehkega lesa po eni strani in vezanim lesom iz trdega lesa po drugi strani so zelo pomembne tehnične lastnosti in možnosti uporabe OSB-plošč ter razlika v ceni v primerjavi z vezanim lesom iz trdega lesa. Medtem ko je vezan les iz trdega lesa po vseh tehničnih lastnostih boljši od vezanega lesa iz mehkega lesa in OSB-plošč, je vezan les iz trdega lesa manj konkurenčen na področjih, na katerih se pretežno uporabljajo OSB-plošče in vezan les iz mehkega lesa, kar je posledica razlike v ceni med vezanim lesom iz trdega lesa na eni strani ter OSB-ploščami in vezanim lesom iz mehkega lesa na drugi strani. Zato bi bilo napačno predpostavljati možnost zamenjave med OSB-ploščami in vsemi vrstami vezanega lesa, vključno z vezanim lesom iz trdega lesa.
(46)
Trg za OSB-plošče in trg vezanega lesa v končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge ter notranje in stenske opaže na eni strani ter trg za OSB-plošče in trg za vezan les iz mehkega lesa na drugi strani se močno prekrivajo. Razlike med obema opredelitvama trga so le na področju gradbeništva (Formwork). Za to področje OSB-plošča ni primerna, medtem ko je vezan les iz mehkega lesa na tem področju povsem uporaben in se dejansko tudi uporablja. Skupno sporočilo je, da se vezan les iz trdega lesa nikakor ne more vključiti na trg za OSB-plošče.
5.2 PRIPOMBE O RAZVOJU TRGA ZA IVERNE PLOŠČE
(47)
Nemčija meni, da je treba dejavnik konkurenčnosti v zvezi s trgom za iverne plošče določiti na 1. Ta trg se ne bi smel šteti za trg v zatonu, ker kaže močan trend navzgor v smislu točke 7.8 iz okvira MSR 1998.
(48)
Nemčija je v podkrepitev te trditve predložila mnenje profesorja Stefana Collignona (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), po katerem je trg ivernih plošč v obdobju med letoma 1972 in 2003 dolgoročno za 36 % hitreje rastel kot celotna predelovalna industrija. Nemčija meni, da trga ivernih plošč zaradi tega dolgoročnega močnega trenda rasti v skladu s točko 7.8 iz okvira MSR 1998 ni mogoče šteti za trg v zatonu.
5.3 PRIPOMBE O PORAZDELITVI INTENZIVNOSTI POMOČI NA DELE PROJEKTA
(49)
Če bi Komisija vendarle menila, da dejavnik konkurenčnosti T za trg ivernih plošč znaša 0,75, medtem ko je za OSB-plošče 1, je treba po mnenju Nemčije ugotoviti skupno intenzivnost pomoči za skupni projekt v Nettgauu na podlagi bruto marž obeh proizvodnih objektov, tj. za proizvodnjo OSB-plošč in proizvodnjo ivernih plošč.
(50)
Bruto marža je znesek, ki ga izdelek prinaša za kritje fiksnih stroškov in doseganje čistega dobička podjetja. Bruto marža se določi kot razlika med prihodki in spremenljivimi stroški, ki jih neposredno prinaša proizvod.
(51)
Na podlagi bruto marže se porazdeli intenzivnost pomoči glede na dejanski prispevek OSB-proizvodov in ivernih plošč k poslovnemu izidu na posamezne dele naložbenega projekta v Nettgauu.
5.4 PRIPOMBE O PREOSTALIH TRDITVAH SKUPINE KRONOGROUP
(52)
Po mnenju Nemčije bi morala pravna ocena temeljiti na dejstvih, ki so bila znana ob priglasitvi dne 7. avgusta 2000.
(53)
Nemčija meni, da je to razvidno iz razlage okvira MSR 1998. Pri tem se sklicuje na točko 3.1 okvira MSR 1998, v kateri je določeno, da se dovoljena intenzivnost pomoči ugotovi na podlagi zgornje meje za regionalne pomoči ob priglasitvi. Poleg tega je treba v skladu s točko 3.6 okvira MSR 1998 tržni delež oceniti pred predložitvijo vloge za pomoč. V prilogi k okviru MSR 1998 je v poglavju „Naknadna preveritev“ poleg tega predvidena možnost, da Komisija naknadno preveri pravilnost podatkov, predloženih v okviru priglasitve.
(54)
Nemčija meni, da ob priglasitvi še ni bilo podatkov o vidni porabi za leto 1999. Za ugotovitev povprečne letne stopnje rasti vidne porabe v skladu s točko 7.8 okvira MSR 1998 v zadnjih petih letih so v vsakem primeru potrebni podatki o vidni porabi za šest let, ne pa za pet let, kot trdi skupina KronoGroup. To se razloži z dejstvom, da se stopnja rasti za določeno leto izračuna s primerjavo porabe v dveh zaporednih letih.
(55)
Nemčija v zvezi z navedenim prenosom delovnih mest potrjuje, da je obrat v Sassenburgu zaprt. Nemčija navaja, da je bil obrat v Sassenburgu v najstarejšem poslopju družbe Glunz in da je proizvodnja ustvarjala velike izgube. Zato ni bilo več možnosti za preživetje in bi bilo treba obrat zapreti ne glede na novo naložbo v Nettgauu. […] delavcev, ki so bili prej zaposleni v Sassenburgu, je dobilo delovno mesto v Nettgauu ([…] % tamkajšnjih delavcev).
(56)
Nemčija v mnenju o pripombah skupine KronoGroup dodaja, da okvir MSR 1998 v vsakem primeru zgolj zahteva, da bi bilo treba na zadevnem območju, ki prejema pomoč, ustvariti nova delovna mesta, ne pa, da je treba delovna mesta zapolniti z osebami z območja, ki prejema pomoč. Glavni namen je spodbujanje razvoja posameznega območja, ki prejema pomoč.
(57)
Po navedbah Nemčije je bil tudi del strojev prenesen iz Sassenburga v Nettgau; ti stroji pa niso bili vključeni v upravičene stroške projekta, tako da prenos tudi ni bil pomemben za prejem pomoči. S knjigovodsko vrednostjo približno […] EUR so ti stroji v vsakem primeru pomenili zelo majhen delež v celotnem naložbenem projektu.
VI. PRAVNA OCENA
(58)
Ocena temelji na dejstvih, podatkih in dejanskem stanju, kot so bili poznani ob priglasitvi dne 7. avgusta 2000. Ker je med prvotno priglasitvijo in predloženim sklepom preteklo nekaj časa, ni mogoče izključiti, da so se okoliščine spremenile, da se je trg razvil in da so dejstva, povezana s projektom, drugačna, kot je bilo prvotno načrtovano. Tega pa Komisija pri oceni ne more upoštevati. Načeloma mora Komisija sklep sprejeti pred dejansko izvedbo naložbe na podlagi domnev o prihodnjem razvoju in podatkov o trgu. Če se nekaj let pozneje ugotovi, da so se na primer trgi razvijali drugače, se kljub temu intenzivnost pomoči ne prilagodi naknadno. Čeprav je Komisija sklep sprejela sedaj že več kot 10 let po prvotni priglasitvi, mora svojo oceno opirati na dejstva in dejanska stanja, kot so bila znana ob priglasitvi, in ne na poznejše podatke.
6.1 OBSTOJ POMOČI V SKLADU S ČLENOM 107(1) PDEU
(59)
Obravnavano pomoč je odobrila država članica iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU (glej poglavje 2.1 tega sklepa). Pomoč koristi družbama Glunz in OSBD, saj bi morali sicer celotno naložbo kriti sami. Ker se velike količine zadevnih lesenih plošč prevažajo čez mednarodne meje, v zadevni panogi lesne industrije poteka trgovina med državami članicami. Obema družbama odobrene finančne ugodnosti bi torej lahko izkrivljale konkurenco na način, ki bi lahko oviral trgovino med državami članicami. Zato Komisija meni, da priglašeni ukrep pomeni državno pomoč za družbi Glunz AG in OSBD v smislu člena 107(1) Pogodbe.
6.2 OBVEZNOST PRIJAVE
(60)
Države članice morajo v skladu s členom 108(3) PDEU priglasiti vse ukrepe pomoči pred njeno izvedbo. Predvidena pomoč se dodeli v zvezi z dvema regionalnima shemama pomoči, ki ju je Komisija že odobrila.
(61)
V skladu z okvirom MSR 1998 pa je intenzivnost pomoči večjega naložbenega projekta izključena s področja uporabe odobrenih shem, če ustrezna pomoč preseže določene vrednostne pragove.
(62)
Predlagana pomoč bo znašala skupno 69 797 988 EUR. Če se izhaja iz tega, da se pomoč nanaša na en sam naložbeni projekt, je priglasitev v skladu s točko 2.1(ii) okvira MSR 1998 obvezna, saj celotna pomoč znaša več kot 50 milijonov EUR.
(63)
Kot je navedeno v poglavju 2.3 tega sklepa, je Nemčija v svoji priglasitvi podrobno razložila, da se ta pomoč dodeljuje za en sam naložbeni projekt.
(64)
Naložbeni projekt se v skladu z drugim pododstavkom točke 7.2 okvira MSR 1998 ne sme umetno ločiti na podprojekte, da bi se izognilo obveznosti prijave. Tega v tem primeru ni. Celo če bi izhajali iz dveh ločenih naložbenih projektov, bi bilo treba naložbeni pomoči za obrat Glunz in obrat OSBD kljub temu prijaviti.
(65)
Zato je Komisija sklenila, da je treba pomoč prijaviti in presoditi v skladu z okvirom MSR 1998.
6.3 TRI MERILA OCENJEVANJA IZ OKVIRA MSR 1998
(66)
Za določitev največje dovoljene intenzivnosti pomoči za sheme pomoči mora Komisija v skladu z okvirom MSR 1998 določiti največjo intenzivnost pomoči (zgornja meja regionalnih pomoči), ki bi jo lahko podjetje na zadevnem območju, ki prejema pomoč, prejelo v okviru regionalne sheme pomoči, ki bi bila veljavna ob priglasitvi.
(67)
Ker je bila priglasitev izvedena 7. avgusta 2000, se uporablja karta regionalnih pomoči za obdobje med letoma 2000 in 2006 (16). Nettgau (Saška-Anhalt) leži na območju, ki prejema pomoč v skladu s členom 107(3)(a) PDEU do zgornje meje, izražene v bruto ekvivalentu dotacije (BED), ki je ob priglasitvi znašala 35 %. Komisija ugotavlja, da predvidena intenzivnost pomoči 35 % bruto ne presega veljavne zgornje meje regionalne pomoči.
(68)
V skladu z okvirom MSR 1998 mora Komisija uporabiti tri dejavnike prilagoditve na odstotek 35 %, da se določi največja dovoljena intenzivnost pomoči za zadevni projekt: dejavnik konkurenčnosti (T), dejavnik „razmerja med kapitalom in delovnimi mesti“ (I) in dejavnik „regionalnega učinka“ (M).
(69)
Kot je bilo navedeno, skupina KronoGroup še trdi, da bi morala Komisija pomoč za obrat OSB-plošč in pomoč za obrat ivernih plošč oceniti ločeno, namesto da obračuna skupno intenzivnost za celotni projekt, saj bi bilo mogoče obe naložbi in oba trga proizvodov jasno razmejiti enega od drugega.
(70)
Komisija pri tem ugotavlja, da je pojem „naložbeni projekt“ v točki 7.2 okvira MSR 1998 opredeljen kot naložba v opremo podjetja, ki služi za izgradnjo ali razširitev obrata ali za opravljanje dejavnosti, ki vodi do popolnoma novega proizvoda ali temeljne spremembe proizvodnega procesa v obstoječem obratu.
(71)
Nemčija navaja podrobne trditve v zvezi s povezavami med obratoma, ki sta ju izgradili dve sestrski družbi v istem kraju. Proizvodni objekti obeh obratov so med seboj povezani s skupno tehnično infrastrukturo. OSB-plošče in iverne plošče so dodatno obdelane in oplemenitene v isti brusilni napravi, napravi za prevleke ter napravi za izdelavo utorov in vzmeti. Poleg tega bi se fine frakcije, ki nastanejo pri predelavi OSB-plošč, uporabljale v sosednjem obratu ivernih plošč. Poleg tega oba obrata, skupaj s področji trženja, nabave in prodaje, vodi osrednja uprava.
(72)
Na podlagi tesne tehnične, funkcionalne in upravne povezave med obratoma, zgrajenima na isti lokaciji, so naložbe v obrat OSB-plošč in obrat ivernih plošč en sam naložbeni projekt, tj. naložba za izgradnjo obrata. Zato se izračuna največja dovoljena intenzivnost pomoči za ta celotni naložbeni projekt.
6.3.1 DEJAVNIK KONKURENČNOSTI (T)
6.3.1.1 Veljavne določbe
(73)
V skladu s točko 3.2 okvira MSR 1998 bi lahko odobritev pomoči podjetjem v sektorjih s strukturnimi presežnimi zmogljivostmi posebno negativno vplivala na izkrivljanje konkurence. Vsako povečanje zmogljivosti, ki ni izravnano z zmanjšanjem zmogljivosti na drugem mestu, zaostruje težave zaradi strukturne presežne zmogljivosti. Komisija ugotavlja, da s priglašenim projektom nastanejo dodatne zmogljivosti na notranjem trgu. Za določitev dejavnika konkurenčnosti je treba tako raziskati, ali se bo projekt izvajal v sektorju/podsektorju s strukturnimi presežnimi zmogljivostmi.
(74)
Če je na voljo dovolj podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti, mora Komisija v skladu s točko 3.3 okvira MSR 1998 svojo analizo za določitev dejavnika konkurenčnosti omejiti na morebiten obstoj strukturnih/visokih presežnih zmogljivosti v zadevnem sektorju/podsektorju.
(75)
Samo če manjkajo podatki o izkoriščenosti zmogljivosti, Komisija v skladu s točko 3.4 okvira MSR ugotovi, ali naložba poteka na trgu v zatonu. V skladu s sodbo Sodišča prve stopnje T-27/02, Kronofrance proti Komisiji, je treba točki 3.4 in 3.10 okvira MSR 1998 vendarle razumeti tako, da mora Komisija, če na podlagi podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti zadevnega sektorja ne more ugotoviti, ali obstajajo strukturne presežne zmogljivosti, preveriti, ali obravnavani trg upada. S sodbo Nemčija in drugi proti Kronofrance je Sodišče potrdilo sodbo Sodišča prve stopnje.
(76)
Zato bo Komisija najprej preverila, ali ima na voljo dovolj podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti. Če nima na voljo dovolj podatkov ali če iz teh podatkov izhaja, da ni strukturnih presežnih zmogljivosti, Komisija na podlagi podatkov o vidni porabi preveri, ali gre za trg v zatonu. V skladu s točko 3.6 okvira MSR mora Komisija pri tem tudi ugotoviti, ali so imeli upravičenci pred predložitvijo vloge za pomoč že 40-odstotni tržni delež.
(77)
Tržni podatki o izkoriščenosti zmogljivosti morajo biti določeni v skladu z najnižjo ravnjo klasifikacije NACE. Poleg tega mora Komisija, da bi lahko določila, ali gre za trg v zatonu in ali je zgornja meja tržnega deleža presežena, razmejiti upoštevni trg proizvodov, na katere se nanaša naložbeni projekt.
6.3.1.2 Zadevni proizvodi
(78)
Naložbeni projekt se nanaša na proizvodnjo OSB-plošč (Oriented Strand Board) in ivernih plošč.
(79)
Iverne plošče se izdelujejo tako, da se zdrobljeni ostružki hlodov in/ali ponovno uporabljeni ostružki zlepijo z organskimi vezivi. Uporabljajo se pretežno v pohištveni industriji in pri notranjih delih v gradbeništvu.
(80)
OSB-plošče se izdelujejo tako, da se ostružki bora zlepijo v tri sloje. OSB-plošče se uporabljajo predvsem pri gradnji montažnih hiš, v industriji embalaže in pri obnovi že obstoječih stavb. OSB-plošča je bila razvita v petdesetih letih prejšnjega stoletja v Severni Ameriki. V osemdesetih in devetdesetih letih se je uveljavila na trgu lesnih plošč in se od takrat pogosto uporablja kot nadomestek za drag vezan les (iz mehkega lesa).
6.3.1.3 Upoštevni trg
(81)
Upoštevni proizvodni trg v skladu s točko 7.6 okvira MSR 1998 obsega proizvode naložbenega projekta in proizvode, ki jih potrošnik (zaradi posebnih lastnosti proizvodov, njihove cene in predvidene uporabe) ali proizvajalec (na podlagi prožnosti proizvodnih objektov) šteje za njihove nadomestke. Geografski upoštevni trg načeloma vključuje EGP ali v nasprotnem primeru njegov velik del, če se konkurenčne razmere na tem območju močno razlikujejo od razmer na drugih območjih EGP.
(82)
Projekt se nanaša na proizvodnjo OSB-plošč in ivernih plošč. Nemčija navaja, da v proizvodnih objektih ni mogoče izdelovati več različnih proizvodov, ampak zgolj predelave istega proizvoda z različno kakovostnimi površinami. Posledično je mogoče z vidika proizvodnje izključiti zamenjavo na podlagi prožnosti proizvodnih naprav.
(83)
Na strani povpraševanja so iverne plošče in OSB-plošče do določene stopnje vendarle medsebojno zamenljive, zlasti pri gradnji montažnih hiš. Ta zamenjava pa obsega manj kot 10 % velikosti trga in jo je treba zato obravnavati kot omejeno (17), kar je mogoče očitno pojasniti z različnimi načini končne uporabe in veliko razliko v ceni (OSB-plošče stanejo 285 EUR/m3 in iverne plošče 117 EUR/m3). Po mnenju Komisije je možnost zamenjave tako premajhna, da bi bila upravičena uvrstitev OSB-plošč in ivernih plošč na isti trg.
(84)
V svojem sklepu za začetek postopka v skladu s členom 108(2) PDEU je Komisija trdila, da iverne plošče oblikujejo ločen proizvodni trg. Ker ni o tem mnenju nihče izrazil dvoma, Komisija ugotavlja, da se iverne plošče za namene te ocene štejejo za samostojni upoštevni proizvodni trg.
(85)
V zvezi z OSB-ploščami je bilo s sklepom o začetku postopka v skladu s členom 108(2) PDEU ugotovljeno, da je mogoče v EGP med seboj zamenjati OSB-plošče in (določene vrste/kategorije) vezanega lesa.
(86)
Vezan les je lesni polimerni sestavljen proizvod, ki ga je mogoče uporabljati na različne načine. V bistvu je sestavljen iz lihega števila tankih lesenih plasti, ki so s sintetičnimi ali naravnimi lepili povezane v posamezne plasti. Obstaja vezan les iz mehkega in trdega lesa. Mehek les imajo (pretežno) vedno zeleni iglavci (pojem se ne nanaša na trdoto lesa), kot so jelka, smreka in bor, trd les pa drevesa s širokimi listi, ki imajo plodove ali oreške in pozimi večinoma ne rastejo.
(87)
Da bi razjasnila stopnjo možnosti za zamenjavo OSB-plošč z različnimi vrstami/kategorijami vezanega lesa, je Komisija zainteresirane strani zaprosila, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z razmejitvijo trga, na katerega spadajo OSB-plošče.
(88)
Na podlagi predloženih pripomb Nemčije in skupine KronoGroup, enega najpomembnejših konkurentov upravičenca, je mogoče ugotoviti, da upoštevni trg obsega OSB-plošče in iverne plošče v končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge ter notranje in stenske opaže. Samo pri tovrstni končni uporabi znaša možnost za zamenljivost OSB-plošč z vezanim lesom več kot 50 %. Po drugi strani pa je zaradi različnih lastnosti materiala potencial zamenljivosti pri transportnih vozilih (razmerje med močjo in težo) in v pohištveni industriji (optična kakovost) zelo majhen (manj kot 20 %). Te trditve in stopnja zamenljivosti glede na končno uporabo so bile potrjene s študijami Jaakkoja Pöyryja (18).
(89)
Končne uporabe, navedene v točki 88, so skoraj enake končnim uporabam vezanega lesa iz mehkega lesa (edina razlika v primerjavi z OSB-ploščami je v tem, da se vezan les iz mehkega lesa uporablja tudi v gradbeništvu). Zamenljivost OSB-plošč z vezanim lesom iz trdega lesa ni dovolj velika, da bi upravičila uvrstitev na isti upoštevni trg.
(90)
Zato Komisija opredeljuje upoštevni trg, na katerega spadajo OSB-plošče, kot trg za OSB-plošče in vezan les v končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge ter notranji in stenski opaž, ki se močno prekriva s trgom za OSB-plošče in vezan les iz mehkega lesa.
(91)
Lesene plošče se v velikih količinah prevažajo čez mejo, vendar gre za nepraktičen in težak proizvod. Ker je tako prevoz na dolge razdalje praviloma predrag, je polmer prevoza omejen na približno 800 km. Posamezna območja dobave je mogoče opisati kot več prekrivajočih se krogov s posameznim proizvodnim obratom kot središčem. Ker so posamezni proizvodni obrati razkropljeni in se naravna območja dobave v različnem obsegu prekrivajo, se učinki deloma prenašajo iz enega kroga v drugega, torej je treba izhajati iz tega, da EGP za oba zadevna proizvoda oblikuje upoštevni geografski trg (19).
6.3.1.4 Podatki o izkoriščenosti zmogljivosti
(92)
V skladu s točko 7.7 okvira MSR 1998 velja, da lahko govorimo o strukturnih presežnih zmogljivostih, če je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti posameznega (pod)sektorja v povprečju zadnjih pet let za več kot dve odstotni točki pod povprečjem celotne predelovalne industrije. O velikih strukturnih presežnih zmogljivostih pa govorimo, če je razlika v primerjavi s povprečjem predelovalne industrije več kot pet odstotnih točk.
(93)
V skladu z opombo 13 okvira MSR 1998 morajo biti tržni podatki o izkoriščenosti zmogljivosti določeni na najnižji ravni klasifikacije NACE. Komisija meni, da proizvodnja OSB-plošč in ivernih plošč družb Glunz in OSBD ustreza razredu NACE 20.20 (proizvodnja furnirskih plošč, vezanih plošč, lesenih vlaknenih plošč in lesenih ivernih plošč), ker v Evropi 81 % celotne proizvodnje lesenih plošč odpade na iverne plošče, vezani les in OSB-plošče (20). Zato je po mnenju Komisije primerno, da se pri ovrednotenju izkoriščenosti zmogljivosti uporabi razred NACE 20.20.
(94)
Nemčija je predložila podatke o povprečni stopnji izkoriščenosti iz obdobja 1994-1998 (za teh pet let so ob priglasitvi obstajali podatki) v EGP za razred NACE 20.20 v zvezi s proizvodnjo lesenih plošč. Ti podatki, ki izvirajo iz študije neodvisnega strokovnjaka (21), izpolnjujejo zahteve iz točke 7.7 okvira MSR, ker ustrezajo sektorju na najnižji ravni klasifikacije NACE.
(95)
Strokovnjak je kot podlago za izračun letne zmogljivosti opredelil dnevno zmogljivost (23 ur) enega proizvodnega objekta več kot 300 dni na leto. To podlago za izračun letne zmogljivosti je določil na podlagi podatkov panoge in lastne baze podatkov (Wood-Based Panel Mill Databank), ki vsebujejo podatke o zmogljivosti posameznih obratov in stiskalnic. V določenem podatku o zmogljivosti (23 ur/300 dni) so upoštevane razlike med stroji glede na vrsto oziroma starost in konfiguracija obratov.
(96)
S študijo je bilo ugotovljeno, da je letna stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v obdobju med letoma 1994 in 1998 (za teh pet let so ob priglasitvi obstajali podatki) v EGP pri ivernih ploščah znašala 88,8 %, pri OSB-ploščah 80,4 %, pri ivernih ploščah in OSB-ploščah skupaj 88,8 % in pri lesenih ploščah skupno (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celotna izkoriščenost industrije lesenih plošč (NACE 20.20) v EGP je navedena v spodnji tabeli:
1994
1995
1996
1997
1998
Celotna proizvodnja (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Celotna zmogljivost (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Kvota izkoriščenosti
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komisija je upoštevala tudi drugo študijo (22), ki je bila narejena po njenem naročilu. V tej študiji je bila ob upoštevanju zmogljivosti 22 ur na dan in 345 dni na leto za leta od 1995 do 1997 ugotovljena povprečna izkoriščenost 81,8 %. Ta študija očitno temelji samo na povprečni letni zmogljivosti sodobnih naprav; poleg tega manjkajo podatki o preostalih letih iz obdobja med letoma 1994 in 1998.
(99)
Komisija za oceno verjetnih posledic za konkurenco na upoštevnem trgu v skladu s točko 3.1 okvira MSR 1998 po potrebi uporablja podatke iz neodvisnih zunanjih virov. Če je težko priti do takšnih podatkov, Komisija upošteva vse ustrezne podatke držav članic. Komisija meni, da je študija, ki jo je posredovala Nemčija, dovolj zanesljiva. Poleg tega bi druga študija, v kateri ni popolnih podatkov, privedla do istega rezultata.
(100)
V obdobju med letoma 1994 in 1998 je letna povprečna kvota izkoriščenosti zmogljivosti za celotno predelovalno dejavnost v Uniji znašala 81,72 %.
(101)
Komisija na podlagi zgoraj navedenega ugotavlja, da se bodo z naložbenim projektom povečale zmogljivosti v sektorju, v katerem ni presežnih zmogljivosti. V skladu s sodbo Sodišča prve stopnje Kronofrance proti Komisiji pa mora Komisija, če je kot v obravnavanem primeru ugotovila, da ni strukturnih presežnih zmogljivosti, obravnavati vprašanje, ali gre za trg v zatonu.
6.3.1.5 Podatki o vidni porabi
(102)
Da bi Komisija ugotovila, ali gre za trg v zatonu, v skladu s točko 3.4 okvira MSR 1998 primerja razvoj vidne porabe zadevnih proizvodov (tj. proizvodnja plus uvoz minus izvoz) s stopnjo rasti celotne predelovalne industrije v EGP.
(103)
V skladu s točko 7.8 okvira MSR 1998 velja zadevni proizvodni trg za trg v zatonu, če je bila povprečna letna stopnja rasti vidne porabe zadevnega proizvoda v zadnjih petih letih občutno (vsaj 10 %) manjša od letnega povprečja celotne predelovalne dejavnosti v EGP, razen če se opaža močan vzpon pri relativni stopnji rasti za proizvod. Trg v popolnem zatonu je trg, na katerem je bila povprečna letna stopnja rasti vidne porabe v zadnjih petih letih negativna.
(104)
Povprečna letna stopnja rasti predelovalne dejavnosti v EGP je v letih med 1993 in 1998 (23) skupno znašala 5,78 %.
(105)
V študiji neodvisnega strokovnjaka (24) s podatki o vrednosti vidne porabe ivernih plošč (v milijardah EUR) so za obdobje 1993-1998 (ob priglasitvi so podatki za teh šest let obstajali) navedeni naslednji podatki:
V milijardah EUR.
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Letna rast
Iverne plošče
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komisija ugotavlja, da razlika v rasti (5,78 % v primerjavi s 4,15 %) znaša več kot 10 %. Tako je tudi, če se namesto tega uporabljajo podatki do leta 1999 (tj. iz obdobja med letoma 1994 in 1999), kot trdi skupina KronoGroup.
(107)
Nemčija se v pripombah sklicuje na točko 7.8 MSR 1998, po kateri trg (celo takrat, ko je letna stopnja rasti manjša od letnega povprečja celotne predelovalne dejavnosti v EGP) ne velja za trg v relativnem zatonu, če je mogoče opaziti močan vzpon pri relativni stopnji rasti za proizvod. Nemčija se pri tem sklicuje na raziskavo, iz katere izhaja, da se je vidna poraba ivernih plošč v obdobju med letoma 1973 in 2003 za 36 % hitreje povečala kot dodana vrednost v predelovalni dejavnosti.
(108)
Komisija meni, da ta okoliščina ni zadosten dokaz za močan vzpon pri relativni stopnji rasti povpraševanja po ivernih ploščah. Ta pogoj okvira MSR 1998 se nanaša na primer, ko je bila sicer povprečna letna stopnja rasti upoštevnega trga v preteklih petih letih nizka, vendar je bilo v zadnjih letih opaziti vidno povečevanje rasti, ki bi se lahko obdržala v prihajajočih letih, tj. kratkoročno, če bo naložba, ki se ji dodeli pomoč, učinkovita. Tako naj bi zagotovili, da izkrivljanje konkurence zaradi pomoči ostane majhno.
(109)
Raziskava se po drugi strani opira na zelo dolgoročne podatke, ki ne omogočajo napovedi za bližnjo prihodnost, ki je zelo pomembna za oceno vplivov. Poleg tega vsebuje podatke do leta 2003, ki ob prvotni priglasitvi leta 2000 niso bili na voljo.
(110)
Zato Komisija izhaja iz tega, da trg ivernih plošč v skladu s točko 7.8 okvira MSR 1998 relativno upada in je treba dejavnik konkurenčnosti T za ta proizvod določiti na 0,75.
(111)
Povprečna letna stopnja rasti predelovalne dejavnosti v EGP je med letoma 1993 in 1998 znašala 5,78 %.
(112)
Nemčija se v priglasitvi sklicuje na raziskavo neodvisnega svetovalca (25), v kateri so naslednji podatki o vrednosti vidne porabe OSB-plošč in vezanega lesa v končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge in notranji opaž v EGP v obdobju med letoma 1993 in 1998 (v milijardah EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Letna rast
OSB-plošča
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Kategorije vezanega lesa
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB-plošče in kategorije vezanega lesa (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Pri upoštevnem trgu, na katerega spadajo OSB-plošče in kategorije vezanega lesa v končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge in notranji opaž, razlika v rasti (5,765 % v primerjavi s 5,78 %) ni večja od 10 %. V skladu s točko 7.8 okvira MSR 1998 pri upoštevnem trgu torej ne gre za trg v zatonu, tako da je treba za trg OSB-plošč uporabiti dejavnik konkurenčnosti T vrednosti 1.
6.3.1.6 Deleži na upoštevnem trgu
(114)
Pri določanju dejavnika konkurenčnosti mora Komisija v skladu s točko 3.6 okvira MSR 1998 tudi preveriti, ali delež skupine, ki ji pripadata Glunz in OSBD, na upoštevnem trgu znaša 40 % ali več, tako da bi lahko obstajala nevarnost, da odobritev največje dovoljene pomoči, ki je običajna za zadevno regijo, vpliva na neprimerno izkrivljanje konkurence.
(115)
Nemčija je predložila naslednje podatke o tržnih deležih skupine SONAE, matične družbe podjetja TAFISA, h kateremu spadata družbi Glunz in OSBD, na ravni EGP (27) v letih 1999 (pred naložbo) in 2002 (po naložbi):
Proizvodni trgi
1999 (pred naložbo)
2002 (po naložbi)
Iverne plošče
[…]
[…]
OSB-plošče in kategorije vezanega lesa (28)
[…]
[…]
(116)
Predloženi podatki kažejo, da delež skupine SONAE na upoštevnih trgih ob priglasitvi ni presegal vrednosti 40 %. Zato določenih dejavnikov konkurenčnosti ni treba zmanjšati.
6.3.2 DEJAVNIK „RAZMERJE MED KAPITALOM IN DELOVNIMI MESTI“
(117)
Skupina KronoGroup je v svojih pripombah trdila, da se delovna mesta, ki so bila prenesena zaradi zaprtja obrata ivernih plošč družbe Glunz v Sassenbergu, ne bi smela upoštevati pri določitvi dejavnikov „razmerje med kapitalom in delovnimi mesti“ in „regionalni učinek“ (oba sta odvisna od števila delovnih mest, ustvarjenih z naložbo). Upoštevanje teh delovnih mest bi bilo namreč po mnenju skupine KronoGroup v nasprotju z razglašenim ciljem okvira MSR 1998, da se na zadevnem območju ustvarijo delovna mesta za ljudi iz samega kraja.
(118)
Pojem „ustvarjanje delovnih mest“ v smislu okvira MSR 1998 je treba razumeti v povezavi z območjem, ki prejema pomoč, ker projekt z ustvarjanjem delovnih mest na tem območju podpira regionalni razvoj. Zato se zdi, da je treba delovna mesta, ki so nova za zadevno območje, obravnavati kot „ustvarjena delovna mesta“. Poleg tega ustvarjanje delovnih mest na območju, ki prejema pomoč, na podlagi učinkov prelivanja (spill-over effects) temu območju nedvomno koristi celo takrat, ko delovna mesta zasedejo delavci, ki se vozijo iz sosednjega območja (v obravnavanem primeru gre za območje, ki ne prejema pomoči v isti državi članici), in torej izpolnjuje glavni cilj regionalnih pomoči.
(119)
Zato bo Komisija ta delovna mesta upoštevala pri določitvi dejavnikov „razmerje med kapitalom in delovnimi mesti“ in „regionalni učinek“ naložbenega projekta.
(120)
Okvir MSR 1998 vsebuje dejavnik „razmerje med kapitalom in delovnimi mesti“, s katerim je treba prilagoditi največjo dovoljeno intenzivnost pomoči, da bi se dala prednost projektom, ki lahko z ustvarjanjem relativno višjega števila novih neposrednih delovnih mest učinkovito prispevajo k zmanjšanju brezposelnosti.
(121)
Različni dejavniki za „razmerje med kapitalom in delovnimi mesti“ so navedeni pod številko 3.10 točke 2 okvira MSR 1998. V obravnavanem primeru se s skupnimi naložbami v višini 199 400 000 EUR ustvari 355 delovnih mest. Tako dobimo razmerje 561 700 EUR na delovno mesto, torej dejavnik I za prilagoditev največje dovoljene intenzivnosti pomoči znaša 0,8.
6.3.3 DEJAVNIK „REGIONALNI UČINEK“ (M)
(122)
Pri dejavniku „regionalni učinek“ se upoštevajo pozitivni učinki odobrene nove naložbe na gospodarstvo zadevnega območja, ki prejema pomoč. Ustvarjanje delovnih mest se lahko uporabi kot merilo za prispevek projekta za razvoj zadevnega območja. S kapitalsko intenzivno naložbo je mogoče ustvariti veliko posrednih delovnih mest na zadevnem območju, ki prejema pomoč, in na nekaterih sosednjih območjih, ki prejemajo pomoč. Pod ustvarjanjem delovnih mest je treba v tej zvezi razumeti delovna mesta, ki se ustvarijo s projektom neposredno, in pa delovna mesta, ki jih odprejo neposredni dobavitelji in neposredni kupci zaradi odobrene naložbe.
(123)
Nemčija je ob priglasitvi z dne 7. avgusta 2000 navedla skupno 520 posrednih delovnih mest, ki bi se odprla zaradi naložbe po izgradnji centra za obdelavo lesa, in jih razdelila v skladu s potrebo posameznih proizvodnih področij na:
Proizvodnja OSB-plošč;
posredna delovna mesta
Proizvodnja OSB-plošč;
dodatni delavci
Proizvodnja ivernih plošč;
posredna delovna mesta
Proizvodnja ivernih plošč;
dodatni delavci
Skupaj
Obdelava lesa
61
11
70
12
154
Prevoz lesa do obrata
42
8
77
14
141
Prevoz lepila do obrata
5
8
13
Prevoz goriva do obrata
2
3
5
Prevoz melaninskega papirja
1
1
Prevoz od obrata do kupca
50
9
76
14
149
Storitve (vzdrževanje, popravilo naprav)
17
3
17
3
40
Čiščenje, ki ga opravljajo tretje osebe
5
5
10
Nastanitev, potrošne dobrine za zaposlene
2
5
7
Skupaj
184
31
262
43
520
(124)
Pričakovano število na novo nastalih delovnih mest je bilo izračunano, kot je opisano v nadaljevanju.
(125)
Po navedbah Nemčije je dobava materiala obratom in končnih proizvodov kupcem s 309 delovnimi mesti najpomembnejši vir delovnih mest, ki jih posredno ustvarita obe proizvodni področji.
(126)
Načrtovana proizvodnja približno […] m3 OSB-proizvodov naj bi dosegla prodajo približno […] m3. Za proizvodnjo kubičnega metra končnega proizvoda je potrebno približno […] m3 lesa, kar pomeni, da letna potreba po lesu znaša približno […] m3. Letna potreba po lepilu in kemikalijah po ocenah znaša […] t, letna potreba po gorivu pa […] t.
(127)
Za surovine OSB-proizvodov se v celoti uporablja les, ki se seka v polmeru približno 100 km okrog obrata. Dnevna potreba obratov se ocenjuje na […] m3, ki se dostavijo s tovornjaki z zmogljivostjo […] m3. Pri dveh dnevnih vožnjah in zmogljivosti […] m3 uporaba 39 tovornjakov z 39 vozniki, 8 dodatnimi delavci in 3 mehaniki pomeni 50 posredno nastalih delovnih mest. Vendar Komisija meni, da mesta dodatnih delavcev ne ustrezajo opredelitvi delovnih mest v skladu s točkama 3.7 in 7.5 okvira MSR 1998 (29). Zato lahko prizna samo 42 posredno nastalih delovnih mest za prevoz materiala do obratov.
(128)
Domnevna prodaja […] m3 bi pri 251 delovnih dneh obsegala […] m3 OSB-proizvodov na dan, ki bi jih prepeljali s tovornjaki zmogljivosti […] m3. Za 46 voženj na dan je potrebnih 46 voznikov, 9 dodatnih delavcev in 4 mehaniki, s čimer bi posredno ustvarili 59 novih delovnih mest. Brez dodatnih delavcev bi tako bilo 50 posredno ustvarjenih delovnih mest za prevoz končnih proizvodov kupcem.
(129)
Proizvodna zmogljivost obrata ivernih plošč se ocenjuje na približno […] m3 surovih ivernih plošč in […] m3 prevlečenih plošč. Prodaja naj bi dosegla obseg […] m3 surovih ivernih plošč in […] m3 prevlečenih plošč. Razlika med domnevnimi zmogljivostmi in napovedano prodajo nastane iz tega, da ima večji del ivernih plošč prevleko. Celotno povpraševanje po lesu je izraženo s […] m3 na leto. Letna potreba po lepilu in kemikalijah po ocenah znaša […] t, letna potreba po gorivu pa […] t.
(130)
Tudi pri ivernih ploščah se les obratu dobavlja iz okolice približno 100 km. Dnevna potreba je […] m3 hlodov, […] m3 lesa za embalažo in […] m3 ostružkov. Transportna zmogljivost za hlode po ocenah znaša […] m3, za embalažo in ostružke pa […] m3. To pomeni 72 dnevnih voženj, za katere je potrebnih 72 voznikov in 14 dodatnih delavcev ter 5 mehanikov, s čimer bi skupaj posredno ustvarili 91 delovnih mest. Če izvzamemo dodatne delavce, je tako na področju dobave materiala obratu ivernih plošč odprtih 77 delovnih mest.
(131)
Domnevna prodaja […] m3 na leto bi pri 251 delovnih dneh obsegala […] m3 ivernih plošč na dan, ki bi jih prepeljali s tovornjaki z zmogljivostjo […] m3. Če od vključenih 71 voznikov, 14 dodatnih delavcev in 5 mehanikov odštejemo dodatne delavce, je mogoče za prevoz končnega proizvoda kupcem priznati 76 posredno ustvarjenih delovnih mest.
(132)
Nemčija ni navedla 19 posrednih delovnih mest, ki se ustvarijo na področju prevoza lepila, goriva in melaminskega papirja obema obratoma. Vendar Komisija meni, da je to število realno.
(133)
Tako Komisija izhaja iz tega, da je mogoče na področju prevoza posredno ustvariti skupno 264 delovnih mest.
(134)
Obdelava lesa je drugi pomemben vir posredno ustvarjenih delovnih mest za 251 dni na leto.
(135)
Za proizvodnjo OSB-plošč je dnevno potrebnih […] m3 lesa, od katerega se 95 % obdela mehansko in 5 % ročno. Mehanska obdelava […] m3 zahteva 25 skupin po 2 strojnika in 2 obdelovalca lesa ter dodatnega delavca za vsakih 6 skupin; vsaka skupina dosega dnevno zmogljivost […] m3, tako da nastane 54 delovnih mest. Ročna obdelava […] m3 zahteva 13 gozdarjev z dnevno zmogljivostjo po […] m3. Po navedbah Nemčije poleg 67 posredno ustvarjenih delovnih mest nastane 13 delovnih mest za dodatne delavce, kar pomeni skupno 80 delovnih mest. Od 67 posredno ustvarjenih delovnih mest pa jih je samo 61 na območju, ki prejema pomoč, oziroma na sosednjih območjih, ki prejemajo pomoč, tako da je treba upoštevati samo ta delovna mesta.
(136)
Proizvodnja ivernih plošč zahteva dnevno […] m3 lesa, od katerega se 95 % obdela mehansko in 5 % ročno. Na podlagi istih izračunov kot za gozdarske dejavnosti za proizvodnjo OSB-plošč je Nemčija izračunala 41 posredno ustvarjenih delovnih mest, vključno s petimi mesti za dodatne delavce. Od 41 posredno ustvarjenih delovnih mest pa jih nastane samo 32 na območju, ki prejema pomoč, oziroma na sosednjih območjih, ki prejemajo pomoč, tako da je treba upoštevati samo ta delovna mesta.
(137)
Nemčija pri dnevni količini […] m3 lesa za embalažo izhaja iz tega, da nastane posredno 36 delovnih mest pri sečnji lesa, prevozu in razvrščanju po velikosti, 7 delovnih mest za dodatne delavce in 7 delovnih mest pri nakupu materiala, v logistiki itd. Od 43 posredno ustvarjenih delovnih mest pa jih nastane samo 38 na območju, ki prejema pomoč, oziroma na sosednjih območjih, ki prejemajo pomoč.
(138)
Komisija meni, da je pri gozdarskih dejavnostih posredno ustvarjenih skupno 131 delovnih mest.
(139)
Nemčija ni navedla nobenih podatkov o ustvarjanju 51 delovnih mest in 6 delovnih mest za dodatne delavce v storitvenem sektorju ter za nastanitev in potrošne dobrine. Ker je mogoče nekatera od teh delovnih mest ločiti od obeh obratov, Komisija meni, da je le 45 posredno ustvarjenih delovnih mest realno število.
(140)
Na podlagi zgoraj navedenega skupno število delovnih mest, posredno ustvarjenih na območju, ki prejema pomoč, oziroma na sosednjih območjih, ki prejemajo pomoč, znaša 440. Brez upoštevanja posrednih delovnih mest, ki le omogočajo nadaljevanje opravljanja dejavnosti, bi skupno število posredno nastalih delovnih mest znašalo 407. V primerjavi s 355 neposredno ustvarjenimi delovnimi mesti je razmerje v obeh primerih (440 oziroma 407) preseženo za 100 %, tako da dobimo dejavnik „regionalnega učinka“ (M) vrednosti 1,5.
6.3.4 NAJVEČJA DOVOLJENA INTENZIVNOST POMOČI ZA NALOŽBENI PROJEKT
(141)
Največja dovoljena intenzivnost pomoči se v skladu s točko 3.10 okvira MSR 1998 izračuna s formulo R × T × I × M (30).
(142)
Ker se dejavnik konkurenčnosti T pri obeh zadevnih proizvodih razlikuje (pri OSB-ploščah znaša 1 in pri ivernih ploščah 0,75), je treba določiti, kako je treba izračunati kombinirani dejavnik konkurenčnosti za celotni projekt. V okviru MSR 1998 v zvezi s tem ni nobenega pojasnila.
(143)
V podobnem primeru, ki prav tako spada v okvir MSR 1998 in se je nanašal na dva proizvoda z različnimi dejavniki konkurenčnosti (državna pomoč C 15/06 - Pilkington) (31) je Komisija ugotovila, da bi bilo ponderiranje obeh dejavnikov konkurenčnosti na podlagi posameznega deleža naložb za oba proizvoda umetno, ker se je zadevni projekt nanašal na povsem integrirano proizvodno lokacijo. Zato je Komisija za ponderiranje uporabila razmerje ustvarjenih zmogljivosti za oba proizvoda.
(144)
Obravnavani projekt se nanaša, kot je navedeno v poglavju 2.3 tega sklepa, na dva med seboj povezana obrata (obrat OSB-plošč in obrat ivernih plošč), ki sta med seboj povezana s skupno tehnično infrastrukturo in skupno upravo. Upravičene stroške je mogoče razčleniti po obeh obratih. Zato je mogoče v tem primeru, v nasprotju z odločbo Pilkington, na podlagi razmerij upravičenih stroškov naložbe za oba proizvoda izračunati kombiniran dejavnik konkurenčnosti.
(145)
Nemčija v svoji pripombi k odločitvi o začetku postopka kot tretjo možnost za oceno različnih dejavnikov konkurenčnosti obeh proizvodov predlaga, da se za to uporabijo bruto marže (32) obeh proizvodnih obratov. Po navedbah Nemčije bi bilo s tem zagotovljeno, da se upošteva prispevek obeh zadevnih proizvodov k poslovnemu izidu.
(146)
Glede na vsakič uporabljen pristop bi kombinirani dejavnik konkurenčnosti za celoten naložbeni projekt znašal 0,86 (izračun na podlagi razmerja zmogljivosti (33)), 0,85 (izračun na podlagi razmerja stroškov naložbe (34)) ali 0,92 (izračun na podlagi razmerja bruto marž (35)).
(147)
Ker preostala dejavnika, ki sta potrebna za izračun največje dovoljene intenzivnosti pomoči, znašata 0,8 („razmerje med kapitalom in delovnimi mesti“, I) in 1,5 („regionalni učinek“, M), iz tega v skladu s točko 3.10 okvira MSR 1998 na podlagi formule R × T × I × M končno dobimo največjo dovoljeno intenzivnost pomoči v višini 36,12 %, 35,70 % oziroma 38,64 %. Posledično je 35-odstotna intenzivnost pomoči, ki jo je prijavila Nemčija, vsekakor združljiva z okvirom MSR 1998.
(148)
Zato ni treba ugotavljati, po katerem pristopu je treba izračunati kombinirani dejavnik konkurenčnosti. Pristop, ki ga je predlagala Nemčija (ki pripelje do najugodnejšega rezultata), pa je treba tako vsekakor zavrniti, ker temelji na podatkih iz leta 2004, ki ob priglasitvi niso bili na voljo.
6.3.5 ODREDBA O VRAČILU NI PRIMERNA
(149)
Treba je opozoriti na dejstvo, da je Nemčija pomoč v skupni višini […] EUR upravičencema že izplačala (od odobrenega skupnega zneska 69 797 988 EUR).
(150)
V svojih pripombah je skupina KronoGroup menila, da bi morala Komisija odrediti začasno vračilo pomoči v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 659/1999.
(151)
Odredba o vračilu je izreden ukrep, ki ga sme Komisija sprejeti samo, če so izpolnjeni specifični pogoji, navedeni v členu 11 Uredbe št. 659/1999. Skupina KronoGroup ni predložila prepričljivih trditev, da so ti pogoji izpolnjeni; vsekakor odredba o vračilu v obravnavanem primeru ne bi bila primerna.
VII. SKLEPNA UGOTOVITEV
(152)
Komisija ugotavlja, da je Nemčija z dodelitvijo sporne pomoči kršila člen 108(3) PDEU. Intenzivnost pomoči v višini 35 %, ki jo je uporabila Nemčija, pa je združljiva z okvirom MSR 1998. Posledično je treba zadevno pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Državna pomoč Nemčije v korist družb Glunz AG in OSB Deutschland GmbH v višini 69 797 988 EUR je v skladu s členom 107(3)(a) PDEU združljiva z notranjim trgom.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.
V Bruslju, 23. marca 2011