PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 375/2012
ze dne 2. května 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 885/2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1290/2005, pokud jde o akreditaci platebních agentur a dalších subjektů a schválení účetní závěrky EZZF a EZFRV
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (1), a zejména na článek 42 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 6 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 1290/2005 akreditované platební agentury členských států zajišťují, aby doklady, pokud jde o platby, které provádějí, byly přístupné a uchovávané tak, že je zaručena jejich úplnost, platnost a dohledatelnost v čase. S cílem zohlednit vývoj v informačních a komunikačních technologiích, díky kterým je možné uchovávat podklady pro žádosti o podporu v elektronické podobě bezpečným a z hlediska nákladů efektivním způsobem, by se mělo členským státům umožnit, aby uchovávaly podklady pro žádosti o podporu spíše v elektronické než tištěné podobě. Pokud vnitrostátní právní předpisy umožňují použití dokladů v elektronické podobě jako důkazu účtovaných transakcí ve vnitrostátních soudních řízeních, členský stát by měl být schopen této možnosti využít. Doklady v elektronické podobě by měly být chráněny v souladu s mezinárodními normami pro zabezpečení informací, stejně jako ostatní informace, kterými disponuje platební agentura, a to v souladu s nařízením Komise (ES) č. 885/2006 (2), aby se zajistilo, že jsou přístupné k požadované kontrole Komise v podobě, která přesně odráží původní doklady v tištěné podobě.
(2)
Podle čl. 31 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005, jestliže výdaje nebyly uskutečněny v souladu s pravidly Unie, Komise rozhodne, které částky mají být vyloučeny z financování Unií. V zájmu účinnosti a účelnosti procesu schvalování účetní závěrky je třeba Komisi umožnit, aby se nezabývala případy, kdy výsledky jejího vyšetřování vedou k závěru, že předpokládané příslušné maximální částky jsou nižší než 50 000 EUR a představují méně než 10 % příslušných výdajů.
(3)
Aby se zajistilo, že postup při výkonu rozhodnutí přijatých podle článků 30 a 31 nařízení (ES) č. 1290/2005, pokud jde o EZFRV, je účinný a průhledný, je nezbytné zajistit, že postavení dotčeného členského státu je takové, aby byly zohledněny finanční důsledky těchto rozhodnutí při předkládání prohlášení o výdajích uvedených v článku 27 zmíněného nařízení.
(4)
S ohledem na možnost, že členský stát může mít vážné finanční obtíže způsobené značným zhoršením mezinárodního hospodářského prostředí, by měla mít Komise možnost odložit odpočty z financování Unií těch výdajů, jež nebyly uskutečněny v souladu s předpisy Unie, jestliže to dotyčný členský stát požaduje. Odklad odpočtu na dobu nejvýše osmnácti měsíců by měl být poskytnut také těm členským státům, které o to požádají a které zároveň využívají finanční pomoci v souladu s nařízením Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (3), s nařízením Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (4), Smlouvou o založení Evropského mechanismu stability podepsanou dne 11. července 2011 a smlouvou o úvěru podepsanou s Řeckem dne 8. května 2010. Členské státy využívající rozhodnutí o odkladu zajistí, aby nedostatky, které byly důvodem pro odpočty a které stále přetrvávají i v době přijetí rozhodnutí, byly odstraněny na základě akčního plánu vypracovaného po konzultaci s Komisí a obsahujícího zřetelné ukazatele pokroku. Pokud členský stát využívající takového odkladu nezjedná nápravu nedostatků v souladu s akčním plánem, a vystavuje tak rozpočet Unie dodatečným finančním rizikům, měla by Komise zrušit své rozhodnutí, kterým se odkládá datum provedení odpočtů při dodržení zásady proporcionality.
(5)
Nařízení (ES) č. 885/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(6)
Výbor zemědělských fondů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 885/2006 se mění takto:
1)
V článku 9 se doplňuje nový odstavec 5, který zní:
„5. Podklady uvedené v odstavcích 1 až 4 se uchovávají k dispozici Komisi v tištěné podobě a/nebo v elektronické podobě.
Členský stát se může rozhodnout uchovávat doklady výhradně v elektronické podobě, pouze pokud jeho vnitrostátní právní předpisy povolují používání elektronických dokumentů jako důkazu účtovaných transakcí ve vnitrostátních soudních řízeních.
Pokud jsou doklady uchovávány pouze v elektronické podobě, musí být dotyčný systém v souladu s bodem 3 B) přílohy I.“
2)
V čl. 10 odst. 2 se druhá věta druhého pododstavce nahrazuje tímto:
„Komise tuto částku odečte od první platby nebo ji k ní přičte; jde o první platbu, za niž členský stát předkládá prohlášení o výdajích poté, co bylo přijato rozhodnutí podle článku 30 nařízení (ES) č. 1290/2005.“
3)
Článek 11 se mění takto:
a)
V odstavci 3 se doplňuje čtvrtý pododstavec, který zní:
„Komise může v jakékoli fázi ukončit řízení, pokud očekává, že případné finanční důsledky nesouladu zjištěné na základě šetření uvedeného v prvním odstavci by neměly překročit 50 000 EUR a 10 % příslušných výdajů.“
b)
V odstavci 4 se druhý a třetí pododstavec nahrazují tímto:
„Pokud jde o EZFRV, provádí Komise odpočty z financování Unií od platby, za niž členský stát předložil prohlášení o výdajích poté, co bylo přijato rozhodnutí podle článku 31 nařízení (ES) č. 1290/2005.
Na žádost členského státu a po konzultaci s Výborem zemědělských fondů však Komise může přijmout rozhodnutí:
a)
kterým se stanoví různé lhůty pro provedení odpočtů nebo povoluje jejich náhrada v jedné či více splátkách, pokud je to odůvodněno závažností odpočtů zahrnutých do prováděcího aktu přijatého na základě článku 31 nařízení (ES) č. 1290/2005; nebo
b)
kterým se odkládá na období nejvýše osmnácti měsíců od data jeho přijetí provádění všech odpočtů, které mají být realizovány v průběhu tohoto období, a současně schvaluje jejich provádění po skončení odkladu v nejvýše třech stejných ročních splátkách pro ty členské státy, které využívají finanční pomoci podle nařízení Rady (ES) č. 332/2002 (5), nařízení Rady (EU) č. 407/2010 (6), Smlouvy o založení Evropského mechanismu stability a smlouvy o úvěru podepsané s Řeckem dne 8. května 2010.
Období odkladu podle písmene b) třetího pododstavce nemůže být prodlouženo a žádné další rozhodnutí povolující odklad nemůže být v případě téhož členského státu přijato. Členský stát využívající rozhodnutí o odkladu zajistí, aby nedostatky, které byly důvodem pro odpočty a které stále přetrvávají i v době přijetí rozhodnutí o odkladu, byly odstraněny na základě akčního plánu vypracovaného po konzultaci s Komisí a obsahujícího zřetelné ukazatele pokroku. Pokud členský stát nepřijme nezbytná opatření k odstranění těchto nedostatků, jak předpokládá akční plán, pokud pokrok nápravné akce podle ukazatelů pokroku není dostatečný nebo pokud výsledek akce není uspokojivý, Komise zruší své rozhodnutí, kterým se odkládá datum provedení odpočtů při dodržení zásady proporcionality.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. května 2012.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 375/2012
z dne 2. maja 2012
o spremembi Uredbe (ES) št. 885/2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 glede akreditacije plačilnih agencij in drugih organov ter potrditve obračunov Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (1) in zlasti člena 42 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu s členom 6(1)(e) Uredbe (ES) št. 1290/2005 morajo plačilne agencije držav članic zagotoviti, da so dokumenti glede izplačil, ki so jih izvršile, dostopni in se hranijo na način, ki zagotavlja njihovo celovitost, veljavnost in čitljivost v daljšem časovnem obdobju. Glede na razvoj informacijske in komunikacijske tehnologije, s katero je mogoče dokazila k zahtevkom za pomoč varno in stroškovno učinkovito hraniti v elektronski obliki, mora biti državam članicam dovoljeno, da dokazila k zahtevkom za pomoč raje kot na papirju hranijo v elektronski obliki. Prav tako mora biti državam članicam omogočeno, da uporabijo to možnost, kadar nacionalno pravo dovoljuje uporabo elektronskih dokumentov kot dokaza za poslovne dogodke v postopkih na nacionalnih sodiščih. Elektronski dokumenti morajo biti zaščiteni v skladu z mednarodnimi standardi informacijske varnosti na enak način, kot ostale informacije, ki jih plačilna agencija hrani v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 885/2006 (2), da se zagotovi, da so po potrebi na voljo za nadzor Komisije v obliki, ki v celoti odraža originalne dokumente na papirju.
(2)
Če so odhodki nastali na način, ki krši pravila Unije, Komisija v skladu s členom 31(1) Uredbe (ES) št. 1290/2005 odloči, kateri zneski se izločijo iz financiranja Unije. Zaradi uspešnosti in učinkovitosti postopka potrditve skladnosti mora imeti Komisija možnost, da ne obravnava primerov, za katere med svojo poizvedbo ugotovi, da domnevni zadevni najvišji zneski ne bi presegli 50 000 EUR in 10 % zadevnih odhodkov.
(3)
Da se zagotovi, da so postopki izvrševanja sklepov, ki so bili sprejeti v skladu s členoma 30 in 31 Uredbe (ES) št. 1290/2005 na področju EKSRP, učinkoviti in transparentni, je treba zagotoviti, da zadevne države članice lahko pri predložitvi izjave o odhodkih iz člena 27 navedene uredbe upoštevajo finančne učinke takšnih sklepov.
(4)
Ob upoštevanju možnosti, da ima lahko država članica velike finančne težave zaradi resnega poslabšanja mednarodnega gospodarskega okolja, mora imeti Komisija možnost, da na prošnjo zadevne države članice odloži odbitke iz financiranja Unije za odhodke, ki so nastali s kršitvijo pravil Unije. Odložitev odbitkov za obdobje, ki ne presega 18 mesecev, mora biti odobrena tudi tistim državam, ki za to zaprosijo v času, ko so v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (3), Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (4), Okvirnim sporazumom o Evropskem instrumentu za finančno stabilnost, ki je bil podpisan 7. junija 2010, ter Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost, ki je bila podpisana 11. julija 2011, upravičene do finančne pomoči. Država članica, ki ji je bil odobren odlog, zagotovi, da se pomanjkljivosti, zaradi katerih je prišlo do odbitkov in ki so v času sklepa še vedno prisotne, odpravijo na podlagi akcijskega načrta, ki je oblikovan po posvetovanju s Komisijo in vsebuje jasne kazalnike napredka. Če država članica, ki ji je bil odobren tak odlog, pomanjkljivosti ne odpravi v skladu z akcijskim načrtom in tako proračun Unije izpostavlja dodatnemu finančnemu tveganju, Komisija prekliče sklep, s katerim je odložila datum izvrševanja odbitkov, pri čemer upošteva načelo sorazmernosti.
(5)
Uredbo (ES) št. 885/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.
(6)
Odbor za kmetijske sklade ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (ES) št. 885/2006 se spremeni:
1.
v členu 9 se doda odstavek 5:
„5. Dokazila iz odstavkov 1 do 4 so na voljo Komisiji na papirju, v elektronski obliki in/ali v obeh oblikah.
Dokumenti se lahko hranijo izključno v elektronski obliki, če nacionalno pravo zadevne države članice dovoljuje uporabo elektronskih dokumentov kot dokaza za poslovne dogodke v postopkih na nacionalnih sodiščih.
Če se dokumenti hranijo samo v elektronski obliki, mora biti sistem za hranjenje skladen s točko 3(B) Priloge I.“;
2.
v členu 10(2) se drugi stavek drugega pododstavka nadomesti z naslednjim:
„Navedeni znesek Komisija odšteje od prvega plačila ali doda prvemu plačilu, za katerega je država članica po tem, ko je bil sprejet sklep na podlagi člena 30 Uredbe (ES) št. 1290/2005, predložila izjavo o odhodkih.“;
3.
člen 11 se spremeni:
(a)
v odstavku 3 se doda četrti pododstavek:
„Komisija lahko postopek brez finančnih posledic za zadevno državo članico na kateri koli stopnji prekine, če pričakuje, da možni finančni učinki neskladnosti, ki so bili odkriti s poizvedbo iz odstavka 1, ne bi presegli 50 000 EUR in 10 % zadevnih odhodkov ali zneskov, ki jih je treba izterjati.“;
(b)
v odstavku 4 se drugi in tretji pododstavek nadomestita z naslednjim:
„Glede EKSRP odbitke od financiranja Unije izvede Komisija iz plačila, za katerega je država članica po tem, ko je bil sprejet sklep na podlagi člena 31 Uredbe (ES) št. 1290/2005, predložila izjavo o odhodkih.
Vendar lahko na prošnjo države članice in po posvetovanju z Odborom za kmetijske sklade Komisija odloči:
(a)
da določi nov datum za odbitke ali odobri njihovo povračilo v enem ali več obrokih, če to upravičuje višina odbitkov, vključenih v izvedbeni akt, ki je bil sprejet na podlagi člena 31 Uredbe (ES) št. 1290/2005; ali
(b)
da do konca obdobja, ki ne presega 18 mesecev od datuma sprejetja sklepa, odloži izvrševanje vseh odbitkov, ki bi jih bilo treba izvršiti v tem obdobju, in istočasno odobri njihovo izvrševanje po koncu obdobja odloga v največ treh enakih letnih obrokih za tiste države članice, ki so upravičene do finančne pomoči v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 (5), Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 (6), Okvirnim sporazumom o Evropskem instrumentu za finančno stabilnost, ki je bil podpisan 7. junija 2010, ali Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost.
Obdobje odloga iz točke (b) tretjega pododstavka ne more biti podaljšano in za isto državo članico ne more biti sprejet noben dodaten sklep o odlogu. Država članica, ki ji je bil odobren odlog, zagotovi, da se pomanjkljivosti, zaradi katerih je prišlo do odbitkov in ki so v času sprejetja sklepa o odlogu še vedno prisotne, odpravijo na podlagi akcijskega načrta, ki je oblikovan po posvetovanju s Komisijo in vsebuje jasne kazalnike napredka. Če država članica ne sprejme potrebnih ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, kot je določeno v akcijskem načrtu, če napredek ukrepov za odpravo položaja glede na kazalnike napredka ni zadosten ali če rezultat ukrepov ni zadovoljiv, Komisija prekliče sklep, s katerim je odložila datum izvajanja odbitkov, pri čemer upošteva načelo sorazmernosti.
Člen 2
Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 2. maja 2012