PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 492/2010
z dne 3. junija 2010
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije na osnovi pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 in člena 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija predložila po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. VELJAVNI UKREPI
(1)
Svet je z Uredbo (ES) št. 435/2004 (2) z dne 8. marca 2004 po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („Kitajska“) in Indonezije (skupaj „zadevni državi“).
2. SEDANJA PREISKAVA
2.1 ZAHTEVEK ZA PREGLED
(2)
Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa je 11. decembra 2008 vložila družba Productos Aditivos S.A., ki je edini proizvajalec natrijevega ciklamata v Uniji.
(3)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.
2.2 ZAČETEK PREISKAVE
(4)
Komisija je po posvetovanju s Svetovalnim odborom ocenila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe 10. marca 2009 začela preiskavo z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (3) („obvestilo o začetku preiskave“).
2.3 OBDOBJE PREISKAVE
(5)
Preiskava o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2008 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2005 do konca OPP („obravnavano obdobje“).
3. STRANI, KI JIH ZADEVA TA PREISKAVA
(6)
Komisija je vložnika proizvajalca Unije, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, znane proizvajalce izvoznike na Kitajskem in v Indoneziji ter organe zadevnih držav uradno obvestila o začetku pregleda zaradi izteka veljavnosti ukrepa.
(7)
Zainteresiranim stranem je bila ponujena možnost, da v roku iz obvestila o začetku preiskave pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje, vendar takšne zahteve Evropska komisija ni prejela.
(8)
Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim proizvajalcem izvoznikom na Kitajskem in v Indoneziji. Dve družbi iz Kitajske, ki pripadata skupini Rainbow Rich Industrial Ltd. iz Hongkonga, in dve družbi iz Indonezije so pokazale pripravljenost za sodelovanje in odgovorile na vprašalnik o dampingu.
(9)
Poleg tega sta se javila dva dodatna kitajska proizvajalca, in sicer družbi Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Pri prvotni preiskavi v zvezi s tema družbama ni bil ugotovljen damping na trgu Unije. Zato družbi Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited nista predmet pregleda zaradi izteka ukrepa.
4. PREVERJANJE PREJETIH INFORMACIJ
(10)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za določitev nadaljevanja ali verjetnosti ponovnega pojava dampinga in škode ter za določitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
4.1
PROIZVAJALCI IZVOZNIKI V LJUDSKI REPUBLIKI KITAJSKI:
-
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
ter povezana družba Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong).
4.2
PROIZVAJALCA IZVOZNIKA V INDONEZIJI:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3
PROIZVAJALEC UNIJE:
-
Productos Aditivos S.A., Španija.
4.4
NEPOVEZAN UVOZNIK/TRGOVEC:
-
Beneo Palatinit GmbH, Nemčija.
4.5
UPORABNIK:
-
Schweppes International Ltd., Nizozemska.
5. RAZKRITJE
(11)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba protidampinških dajatev na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Kitajske in Indonezije.
(12)
V skladu z določbami osnovne uredbe je bilo stranem odobreno obdobje, v katerem so lahko navedle svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.
(13)
Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile strani, so se končne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenile.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. ZADEVNI IZDELEK
(14)
Zadevni izdelek, ki se obravnava v tem pregledu, je enak kot v prvotni preiskavi, tj. natrijev ciklamat („NC“) s poreklom iz Kitajske in Indonezije („zadevni izdelek“), ki je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2929 90 00.
(15)
Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno pri sedanjem pregledu, je natrijev ciklamat osnovni izdelek, ki se uporablja kot aditiv za živila ter ga je v Evropski uniji in številnih drugih državah dovoljeno uporabljati kot sladilo za nizkokalorična in dietetična živila in pijače. Živilska industrija ter proizvajalci nizkokaloričnih in dietetičnih namiznih sladil ga na splošno uporabljajo kot aditiv. V majhnih količinah se uporablja tudi v farmacevtski industriji.
2. PODOBNI IZDELEK
(16)
Kot v prvotni preiskavi se je pokazalo, da je zadevni izdelek, ki je bil proizveden na Kitajskem in v Indoneziji ter prodan v Unijo, po fizikalnih in kemičnih lastnostih ter uporabi enak izdelku, ki ga vložnik proizvaja in prodaja na trgu Unije, ali izdelku, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v Indoneziji, ki je bila uporabljena kot primerljiva država za ugotavljanje normalne vrednosti za Kitajsko.
(17)
Vsi ti izdelki se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA
1. UVODNE OPOMBE
(18)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je preučilo, ali damping trenutno obstaja, in če obstaja, ali je verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. Poudariti je treba, da se v okviru preiskave na podlagi navedenega člena tržnogospodarska obravnava („TGO“) ni ponovno presojala.
(19)
V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe se je uporabljala enaka splošna metodologija kot v prvotni preiskavi, pod pogojem, da se okoliščine niso spremenile. V skladu s standardno prakso je bilo za določitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga opravljeno vzorčenje transakcij na podlagi podatkov za štiri mesece med OPP, pri čemer je bil vsak mesec zadnji v četrtletju. Rezultati so bili preverjeni z analiziranjem številnih drugih transakcij. Temu postopku ni nasprotoval noben izvajalec.
(20)
Podatki Eurostata so pokazali, da je bilo med OPP v Unijo uvoženih od 3 000 do 5 000 ton zadevnega izdelka. Od tega je več kot 90 % izdelkov prišlo iz Kitajske, preostanek pa iz Indonezije. Registriran ni bil praktično noben uvoz iz drugih držav.
2. DAMPING UVOZA MED OBDOBJEM PREISKAVE
2.1 LJUDSKA REPUBLIKA KITAJSKA
2.1.1 Primerljiva država
(21)
Razen pri družbah, ki jim je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO, je bila za Kitajsko normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
(22)
V prejšnji preiskavi je bila Indonezija uporabljena kot ustrezna država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Kitajsko.
(23)
To možnost je predlagala Komisija v obvestilu o začetku, tej odločitvi pa v roku ni nasprotovala nobena zainteresirana stran.
(24)
Štelo se je, da so cene v Indoneziji primeren nadomestek za cene na Kitajskem, ker ima Indonezija konkurenčen domači trg, na katerem uvoz iz Kitajske narašča in na katerem deluje vsaj šest proizvajalcev. Poleg tega se zdi, da se izdelek v preiskavi proizvaja samo v Uniji, na Kitajskem in Indoneziji. V sedanji preiskavi ni bil odkrit noben dokaz o nasprotnem.
(25)
Zato je bila v tem pregledu Indonezija uporabljena kot primerljiva država s tržnim gospodarstvom.
2.1.2 Sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki
2.1.2.1 Uvodne opombe
(26)
Kot je določeno v uvodni izjavi 8, sta v tem pregledu sodelovala dva proizvajalca, ki spadata v isto skupino iz Hongkonga, tj. „Rainbow Rich Industries“. Oba pomenita več kot polovico izvoza v Unijo med OPP. Brez upoštevanja obsega proizvodnje in prodaje družb, ki nista predmet postopka, sta sodelujoča proizvajalca pomenila več kot tri četrtine skupne kitajske proizvodnje in skoraj polovico njenih zmogljivosti. Zastopanost pri izvozih v Unijo je presegala 80 %. Glede na to stopnjo sodelovanja so bile podrobne informacije, pridobljene od sodelujočih izvoznikov, uporabljene kot vir za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škodljivega dampinga iz Kitajske.
(27)
Ena od sodelujočih družb, in sicer Golden Time Enterprises (Shenzhen), je med OPP v Unijo izvozila velike količine izdelka, njena sestrska družba Jintian Enterprises (Nanjing) pa od uvedbe ukrepov v EU ni izvažala. Podatki, zbrani med preveritvenim obiskom v družbi, ki ni izvažala v EU, tj. Jintian Enterprises (Nanjing), so omogočili podrobnejši vpogled na kitajski domači trg, na katerem ima družba znaten tržni delež in znaten del nameščenih zmogljivosti.
(28)
Ena kitajska družba je med preiskavo trdila, da so se večji domači proizvajalci redno srečevali na sestankih in dogovarjali o referenčnih cenah za kitajski domači trg. Glede na prevladujoči položaj navedenih proizvajalcev se zdi, da se s tem dogovorom cene na domačem kitajskem trgu uspešno ohranjajo na razmeroma visoki ravni.
2.1.2.2 Normalna vrednost
(29)
Normalna vrednost za družbo Golden Time Enterprises (Shenzhen) je bila izračunana kot tehtana povprečna cena celotne prodaje na domačem trgu med OPP, ki so jo neodvisne stranke plačale ali jo plačujejo za zadevno vrsto izdelka.
2.1.2.3 Izvozna cena
(30)
Izvozna cena družbe Golden Time Enterprises (Shenzhen) za Unijo je bila ustrezno prilagojena cena, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za izdelek ob prodaji za izvoz v EU.
2.1.2.4 Primerjava cen
(31)
Tehtana povprečna normalna vrednost se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno za vsako vrsto zadevnega izdelka na podlagi franko tovarna in pri enaki ravni trgovine. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe in za zagotovitev poštene primerjave so bile upoštevane razlike dejavnikov, za katere se je trdilo in dokazalo, da vplivajo na cene in njihovo primerljivost. Narejene so bile prilagoditve za stroške čezmorskega in domačega prevoza, zavarovanja, kreditov, obdelave in pakiranja.
2.1.2.5 Stopnja dampinga
(32)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za vrsto izdelka določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno pri enaki ravni trgovine. Ta primerjava je pokazala damping med OPP na znatno višji ravni kot v prvotni preiskavi. Tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot delež vrednosti CIF meja Unije, je za družbo Golden Time Enterprises presegala 30 %.
2.1.3 Drugi kitajski proizvajalci izvozniki
2.1.3.1 Uvodne opombe
(33)
Preostali uvoz iz Kitajske je znašal manj kot 5 % potrošnje v Uniji.
(34)
Sklepne ugotovitve Komisije o preostalih kitajskih proizvajalcih izvoznikih temeljijo na podatkih, pridobljenih med preiskavo, in uradnih statističnih podatkih Eurostata.
2.1.3.2 Normalna vrednost
(35)
Normalna vrednost za nesodelujoče kitajske izvoznike je bila določena kot tehtano povprečje domačih prodajnih cen sodelujočih indonezijskih proizvajalcev pri prodaji neodvisnim strankam.
2.1.3.3 Izvozna cena
(36)
Izvozna cena za nesodelujoče kitajske izvoznike je bila ugotovljena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Ker ni bilo na voljo drugih zanesljivejših podatkov, je bila izvozna cena določena glede na povprečno uvozno ceno CIF meja Unije, pridobljeno iz statističnih podatkov Eurostata o uvozu med OPP.
2.1.3.4 Primerjava cen
(37)
Tehtana povprečna izvozna cena, ki je bila ugotovljena za preostale kitajske izvoznike, se je primerjala s tehtano povprečno normalno vrednostjo preverjenih indonezijskih proizvajalcev na podlagi franko tovarna in pri enaki ravni trgovine.
(38)
Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in njihovo primerljivost. V zvezi s tem so bile narejene prilagoditve za stroške čezmorskega in domačega prevoza, zavarovanja, obdelave in pakiranja. Ker ni bilo na voljo zanesljivejših informacij, so prilagoditve temeljile na preverjenih stroških kitajskega sodelujočega izvoznika.
2.1.3.5 Stopnja dampinga
(39)
Stopnja dampinga je bila izračunana kot znesek, za katerega je normalna vrednost, izračunana v uvodni izjavi 35, presegala izvozno ceno, kakor je bila določena v uvodni izjavi 36. Tako pridobljeni rezultati kažejo na očitno nadaljevanje dampinga med obdobjem veljavnosti ukrepov, pri čemer je stopnja dampinga presegala 5 %.
2.1.4 Sklepne ugotovitve o dampingu iz Kitajske
(40)
Glede na navedeno se sklene, da se je damping iz Kitajske med obdobjem izvajanja ukrepov nadaljeval.
2.2 INDONEZIJA
2.2.1 Uvodne opombe
(41)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, sta v tem pregledu sodelovala dva proizvajalca, in sicer družbi PT Golden Sari in PT Tunggak Waru Semi. Njuna zastopanost pri izvozu v Unijo med OPP je bila od 40- do 60-odstotna (4).
(42)
Podatki, ki jih je zbrala Komisija, so pokazali, da so v Indoneziji vsaj še štirje proizvajalci zadevnega izdelka. Po teh podatkih so sodelujoči proizvajalci pomenili približno tretjino skupne indonezijske proizvodnje in zmogljivosti. Sodelovanje iz Indonezije v tem pregledu se zato šteje za majhno.
(43)
V skladu z navedenim in členom 18 osnovne uredbe so informacije o domačih cenah, izvoznih cenah za druge države, proizvodnji in zmogljivostih v Indoneziji za nesodelujoče indonezijske proizvajalce izvoznike temeljile na najboljših razpoložljivih dejstvih, vključno s pritožbami in javno dostopnimi informacijami. Ustrezni indonezijski organi so bili obveščeni o uporabi člena 18 in razlogih za to. V zvezi s tem indonezijski organi niso predložili nobenih pripomb.
(44)
Od obeh sodelujočih proizvajalcev je samo eden, in sicer družba PT Golden Sari, med OPP izvažal v Unijo. Čeprav stopnje dampinga za družbo PT Tunggak Waru Semi ni bilo mogoče določiti, ker med OPP ni izvažala v Unijo, so bili njeni podatki kljub temu uporabljeni za pridobivanje informacij, med drugim informacij o proizvodnji, zmogljivostih in izvozu na tretje trge, kar je omogočilo podrobnejši vpogled v indonezijski domači in izvozni trg.
2.2.2 Sodelujoči indonezijski proizvajalci izvozniki
2.2.2.1 Normalna vrednost
(45)
Normalna vrednost za družbo PT Golden Sari je bila izračunana kot tehtana povprečna cena celotne prodaje na domačem trgu med OPP, ki so jo neodvisne stranke plačale ali jo plačujejo za zadevno vrsto izdelka.
2.2.2.2 Izvozna cena
(46)
Izvozna cena za družbo PT Golden Sari je bila ugotovljena na podlagi izvoznih cen, ki so jih neodvisne stranke v Uniji plačale ali jih plačujejo med OPP.
2.2.2.3 Primerjava cen
(47)
Tehtana povprečna normalna vrednost se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno pri izvozu zadevnega izdelka v Unijo na podlagi franko tovarna in pri enaki ravni trgovine.
(48)
Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in njihovo primerljivost. V zvezi s tem so bile narejene prilagoditve za stroške mednarodnega prevoza, zavarovanja, domačega prevoza, pakiranja in posojila.
2.2.2.4 Stopnja dampinga
(49)
Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala, da družba PT Golden Sari med OPP ni izvajala dampinga.
2.2.3 Drugi indonezijski proizvajalci izvozniki
2.2.3.1 Uvodne opombe
(50)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 43, je bila zaradi nizke stopnje sodelovanja Indonezije stopnja dampinga za nesodelujoče izvoznike določena v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. na podlagi razpoložljivih dejstev.
2.2.3.2 Normalna vrednost
(51)
Normalna vrednost je bila izračunana kot tehtana povprečna normalna vrednost, ki je bila izračunana za oba sodelujoča proizvajalca.
2.2.3.3 Izvozna cena
(52)
Ker ni bilo na voljo drugih zanesljivejših informacij, je bila izvozna cena za nesodelujoče indonezijske izvoznike določena na podlagi povprečne uvozne cene CIF meja Unije, pridobljene iz statističnih podatkov Eurostata o uvozu med OPP.
2.2.3.4 Primerjava cen
(53)
Tako določena tehtana povprečna izvozna cena Indonezije za izvoz v Unijo se je na podlagi franko tovarna primerjala s tehtano povprečno normalno vrednostjo, določeno za sodelujoča indonezijska proizvajalca.
(54)
Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in njihovo primerljivost. V zvezi s tem so bile narejene prilagoditve za stroške mednarodnega prevoza, zavarovanja, domačega prevoza, obdelave, pakiranja in posojila.
2.2.3.5 Stopnja dampinga
(55)
Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene, kakor je določena zgoraj, je pokazala obstoj dampinga. Ugotovljena stopnja dampinga, izražena kot delež uvozne cene CIF meja Unije, je znašala skoraj 30 %.
2.2.4 Sklepne ugotovitve o dampingu iz Indonezije
(56)
Glede na navedeno se sklene, da se je damping pri znatnem delu indonezijskih proizvajalcev nadaljeval med obdobjem izvajanja ukrepov.
3. RAZVOJ UVOZA OB RAZVELJAVITVI UKREPOV
(57)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je preučilo, ali obstaja verjetnost, da se bo damping ponovil zaradi morebitnega izteka veljavnosti ukrepov, ki veljajo za Kitajsko in Indonezijo.
(58)
Da bi Komisija ugotovila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping ponovil, če se ukrepi razveljavijo, je preučila razpoložljive informacije o razmerah izvoznikov in tržnih razmerah. Analiza je temeljila zlasti na informacijah iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili sodelujoči proizvajalci in so bile preverjene med preveritvenimi obiski na kraju samem. Uporabljeni so bili tudi drugi viri informacij, kot so statistični podatki Eurostata o uvozu ter uradni izvozni in tržni statistični podatki iz zadevnih držav.
3.1 KITAJSKA
3.1.1 Uvodne opombe
(59)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 26, so sodelujoči proizvajalci pomenili več kot tri četrtine kitajske proizvodnje med OPP. Ker je raven sodelovanja visoka, je bilo določeno, da je zanesljive informacije o izvozu zadevnega izdelka v Unijo med OPP mogoče pridobiti neposredno od proizvajalca izvoznika. Splošneje, podatki v zvezi s kitajskim domačim trgom so bili zbrani pri obeh preverjenih proizvajalcih.
(60)
Treba je opozoriti, da je preiskava pokazala, da se je damping kitajskih družb, ki jih zadeva ta pregled, nadaljeval na ravni, ki je znatno višja kot raven, ugotovljena v prvotni preiskavi.
3.1.2 Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge
(61)
Glede na podatke, ki jih je Komisija zbrala med preiskavo, prosta proizvodna zmogljivost, ki je na voljo družbam iz Kitajske, ki jih zadeva ta pregled, večkrat presega velikost trga Unije. Preiskava je pokazala, da domača potrošnja na Kitajskem verjetno ne bo znatneje absorbirala te presežne zmogljivosti.
(62)
En kitajski proizvajalec je trdil, da je po OPP nameraval znatno zmanjšati svojo proizvodno zmogljivost. Vendar pa v zvezi s tem ni bilo nobenih trdnih dokazov. Tudi če bi to teoretično privedlo do zmanjšanja kitajske proizvodne zmogljivosti, bi to kljub temu spodbudilo preostale kitajske proizvajalce k povečanju izrabe svojih prosto razpoložljivih zmogljivosti, da zapolnijo vrzel, ki bi nastala pri izvozu Kitajske.
(63)
Poleg tega bi lahko trgi drugih tretjih držav le v omejenem obsegu absorbirali večji dodatni obseg uvoza iz Kitajske. Nekaj večjih držav zadevnega izdelka ne uvaža zaradi zakonskih omejitev (med drugim Združene države Amerike, Indija, Japonska, Mehika, Južna Koreja in celoten Bližnji vzhod). Poleg tega glede na informacije, zbrane med preiskavo, ni verjetno, da bi se preostali večji trgi NC (Južna Amerika, Južna Afrika in Azija) v prihodnjih letih znatno povečali. Zato bi trg Unije ostal ključni trg za izdelek, saj je privlačen zaradi velikosti ter dobro znanih in ustaljenih kanalov za uvažanje tega izdelka.
(64)
Za konec je bilo še preučeno, ali bi bilo mogoče presežne zmogljivosti preusmeriti v proizvodnjo drugih izdelkov v zadevnih družbah. Vendar pa to ne bilo verjetno, ker preverjeni proizvajalci ne proizvajajo nobenega drugega izdelka v znatnih količinah in ker ni dokaza, da bi se drugi kitajski proizvajalci NC preprosto preusmerili v proizvodnjo drugih izdelkov.
(65)
Navedeno kaže na verjetnost, da se bo velik obseg izvoza iz Kitajske v Unijo nadaljeval, če bodo ukrepi razveljavljeni.
3.1.3 Razmerje med cenami v Uniji in cenami na kitajskem domačem trgu
(66)
Komisija je ugotovila, da se je velik obseg uvoza iz Kitajske v Unijo izvajal po cenah, ki so bile nižje od cen na kitajskem domačem trgu. Prodajne cene navedenega uvoza je treba ob upoštevanju stopnje in tržnega deleža kitajskega dampinškega uvoza šteti za referenčno ceno v Uniji, saj je verjetno, da bi se drugi kitajski izvozniki, ki bi z večjimi količinami želeli vstopiti na trg, prilagodili tem nizkim cenam ter tako sodelovali pri dampingu.
3.1.4 Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in cenami na kitajskem domačem trgu
(67)
Komisija je preverjene kitajske izvozne cene za tretje države primerjala s preverjenimi kitajskimi domačimi cenami, da bi dodatno preučila določanje cen kitajskih izvoznikov, če bi se ukrepi zaključili.
(68)
Ugotovljeno je bilo, da so izvozne cene za tretje države dosledno nižje od domačih cen in usklajene z izvoznimi cenami za EU, kar potrjuje vzorec dampinškega ravnanja, ki se v tem sektorju na Kitajskem zdi strukturiran.
3.1.5 Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in stopnjo cen v Uniji
(69)
Komisija je kitajske izvozne cene za tretje države primerjala s cenami, ki prevladujejo v Uniji, da bi ugotovila, ali bi prenehanje ukrepov spodbudilo preusmeritev izvoza v Unijo, če bi se ukrepi zaključili.
(70)
Kitajske izvozne cene za tretje države so bile na splošno usklajene z ravnjo cen v Uniji. To potrjuje, da kitajski izvozniki verjetno ne bodo preusmerili izvoza od EU na druge trge.
3.1.6 Sklepne ugotovitve o Kitajski
(71)
Ocena navedenih dejavnikov je pokazala, da so izvozniki, ki jih zadeva ta pregled, zadevni izdelek še naprej v velikem obsegu izvažali v Unijo po dampinških cenah. Kitajski izvoz v druge tretje države se prav tako izvaja po dampinških cenah, kar potrjuje strukturiran vzorec dampinškega ravnanja. Kitajske domače cene so visoke in nič ne kaže na to, da bi se v bližnji prihodnosti znižale. Velike prosto razpoložljive zmogljivosti kitajskih izvoznikov, pomanjkanje drugih primerljivo velikih trgov za takšne zmogljivosti in privlačnost trga EU tako spodbujajo kitajske proizvajalce izvoznike, da na trg Unije usmerijo še več izdelkov po dampinških cenah, če bi se ukrepi zaključili.
(72)
Ob upoštevanju navedenih podatkov in informacij se sklene, da bi se damping iz Kitajske verjetno nadaljeval ali ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati.
3.2 INDONEZIJA
3.2.1 Uvodne opombe
(73)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 42, so sodelujoči proizvajalci predstavljali manjšino indonezijske proizvodnje in zmogljivosti, zato se je uporabil člen 18.
(74)
Treba je tudi opozoriti, da je bilo v preiskavi ugotovljeno, da se je damping iz Indonezije med OPP pri nesodelujočih proizvajalcih nadaljeval.
3.2.2 Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge
(75)
Med pregledom je bilo ugotovljeno, da je vseh prosto razpoložljivih zmogljivosti v Indoneziji za več kot tri četrtine velikosti trga Unije. Tudi če bi sodelujočega proizvajalca izključili, bi preostale proste zmogljivosti še vedno pomenile skoraj polovico trga Unije. Glede na uradne indonezijske statistične podatke se zdi, da indonezijski proizvajalci izgubljajo tržne deleže na domačem in mednarodnem trgu zaradi agresivne cenovne politike kitajskih konkurentov. Zato je verjetno, da se bodo prosto razpoložljive zmogljivosti Indonezije v bližnji prihodnosti še povečale.
(76)
Preučilo se je, ali bi prodaja v tretje države lahko absorbirala vse prosto razpoložljive zmogljivosti v Indoneziji, vendar kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 63, trgi tretjih držav predvidoma ne bi znatno absorbirali zadevnih presežnih zmogljivosti. Preučilo se je tudi, ali bi prodaja na domačem trgu lahko absorbirala presežne zmogljivosti. Vendar pa se, kot je že bilo navedeno, glede na uradne indonezijske podatke tržni delež indonezijskih proizvajalcev na domačem trgu krči pod pritiskom kitajskega uvoza. Nazadnje se je preučila tudi možnost preusmeritve v proizvodnjo drugih podobnih izdelkov, vendar iz istih razlogov, kot so pojasnjeni v uvodni izjavi 64, ni verjetno, da bi se presežna zmogljivost lahko uporabila na takšen način.
(77)
Zato bi se ob razveljavitvi ukrepov obsežne (in vedno večje) razpoložljive zmogljivosti v Indoneziji v veliki meri usmerile v Unijo.
3.2.3 Razmerje med cenami v Uniji in cenami na indonezijskem domačem trgu
(78)
Cene na indonezijskem domačem trgu so višje od cen na trgu Unije, kljub vse večjemu pritisku kitajskega izvoza na indonezijskem trgu. Glede na nizke ravni cen kitajskega uvoza v Unijo za takšen precej homogen izdelek je verjetno, da bi navedene cene postale referenčna cena, ki bi se ji prilagodili indonezijski izvozniki ter tako izvajali damping, če bi ukrepi prenehali veljati. Ta utemeljitev velja za sodelujoče in nesodelujoče izvoznike.
(79)
Če bi ukrepi prenehali veljati samo za Indonezijo in ne za Kitajsko, bi bil s cenovnega vidika trg Unije za indonezijske proizvajalce še zanimivejši. Brez protidampinških dajatev bi lahko povišali cene in tako izkoristili protidampinške dajatve, ki bi jih kitajski izvozniki še vedno morali plačevati. Dodati bi bilo treba, da so v podobnem scenariju glede ravni cen in razlik v cenah med kitajskimi in indonezijskimi izvozniki, ki so bile ugotovljene v prvotni preiskavi, indonezijski izvozniki v EU izvozili znatne količine.
(80)
Končno bi bilo treba opozoriti tudi na to, da se je po uvedbi ukrepov izvoz iz Indonezije v EU dosledno zmanjševal, kar bi še okrepilo ugotovitev, da indonezijski izvozniki ne morejo ali ne želijo prodati znatnih količin na trgu EU po nedampinških cenah.
3.2.4 Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in cenami na indonezijskem domačem trgu
(81)
Za sodelujoča proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da so njune preverjene izvozne cene za tretje države višje od indonezijskih domačih cen.
(82)
Za nesodelujoče izvoznike med preiskavo ni bilo mogoče pridobiti ločenih podatkov. Razpoložljivi uradni indonezijski statistični podatki o povprečnih izvoznih cenah za celoten indonezijski izvoz se zdijo nenatančni v absolutnem smislu, saj so izvozne cene močno prenapihnjene. Kljub temu je iz istih statističnih podatkov mogoče sklepati, da se izvozne cene za tretje države zdijo nižje od izvoznih cen za Unijo. To bi pomenilo, da bi bil vsaj večji del indonezijskega izvoza v tretje države lahko dampinški. Vsekakor pa statistični podatki o indonezijskem izvozu kažejo na drastično zmanjšanje obsega izvoza in poudarjajo, da indonezijski izvozniki pri trenutnih ravneh cen trpijo zaradi kitajske konkurence.
3.2.5 Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in cenami v Uniji
(83)
Pri sodelujočem proizvajalcu so bile izvozne cene za tretje države na splošno višje od ravni cen v Uniji. Vendar razpoložljivi indonezijski statistični podatki kažejo nasprotno v zvezi s preostalimi indonezijskimi proizvajalci. To pomeni, da je večji del indonezijskih izvoznikov v tretje države izvažal po dampinških cenah.
(84)
Ta razlika med izvoznimi cenami za Unijo in izvoznimi cenami za preostanek sveta bi še bolj spodbujala indonezijske izvoznike, da izvoz preusmerijo v Unijo. Iztek ukrepov na uvoz s poreklom iz Kitajske bi potrdil to ugotovitev.
3.2.6 Sklepne ugotovitve o Indoneziji
(85)
Ocena navedenih dejavnikov je pokazala, da se je izvoz iz Indonezije na trg Unije in trge tretjih držav v veliki meri izvajal po dampinških cenah, kar kaže na strukturiran vzorec dampinškega ravnanja. Obsežne prosto razpoložljive zmogljivosti indonezijskih izvoznikov, pomanjkanje drugih primerljivo velikih trgov za takšne zmogljivosti in privlačnost trga EU tako spodbujajo indonezijske proizvajalce izvoznike, da ob razveljavitvi ukrepov na trg Unije usmerijo velike količine izdelka po dampinških cenah.
(86)
Ob upoštevanju navedenih podatkov in informacij se sklene, da bi se damping iz Indonezije verjetno nadaljeval ali ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati.
4. PRIPOMBE PO RAZKRITJU
(87)
Indonezijski organi se v predpisanem roku niso odzvali na obvestilo, da se lahko člen 18 uporablja za nesodelujoče proizvajalce. Po razkritju pa so indonezijski organi in en indonezijski sodelujoči proizvajalec trdili, da dva sodelujoča indonezijska proizvajalca pomenita znaten del indonezijske industrije. Strani so trdile tudi, da je zaradi tega treba stopnjo sodelovanja za Indonezijo šteti za znatno in ne uporabiti člena 18. Poleg tega so navedene strani trdile, da niso mogle sodelovati, saj nekaj indonezijskih proizvajalcev med OPP ni izvažalo v Unijo. Na koncu se je trdilo tudi, da je treba navedene sodelujoče proizvajalce šteti kot del indonezijskega izvoza, ker en sodelujoči proizvajalec pomeni izjemno velik del indonezijskega izvoza, in da je treba za Indonezijo razveljaviti ukrepe, ker damping za to družbo ni bil ugotovljen.
(88)
Treba je pojasniti, da se člen 18 ni uporabil za sodelujoča proizvajalca, njuni podatki pa so bili med preiskavo v celoti upoštevani. V zvezi z uporabo člena 18 za preostale indonezijske proizvajalce pa so se službe Komisije zaradi pomanjkanja informacij z njihove strani morale zanesti na najboljša razpoložljiva dejstva. Treba je opozoriti, da morajo službe Komisije pri ocenjevanju verjetnosti nadaljevanja in/ali ponovnega pojava dampinga pri pregledu zaradi izteka ukrepov oceniti tudi dejavnike v zvezi s stanjem celotne industrije države izvoznice, kot so domače zmogljivosti, proizvodnja in cene ter izvoz v tretje države.
(89)
Ker nesodelujoče družbe proizvajalke v Indoneziji pomenijo znaten del indonezijske industrije glede izvoza v Unijo ter proizvodnje in izvoza v tretje države, Komisija potrjuje uporabo člena 18 v zvezi z nesodelujočimi indonezijskimi proizvajalci, kot je določeno v uvodni izjavi 43.
(90)
Glede zahteve za odpravo ukrepov za indonezijski izvoz je treba opozoriti, da indonezijski organi niso predložili podatkov, ki bi spremenili ugotovitev Komisije o reprezentativnosti sodelujočega izvoznika, ki pomeni od 40 % do 60 % celotnega indonezijskega izvoza med OPP, kot je navedeno v uvodni izjavi 41. Zato se za sodelujočega proizvajalca, za katerega ni bil ugotovljen damping, ne more šteti, da je del celotnega indonezijskega izvoza. Preostali indonezijski izvoz se je izvajal po dampinških cenah, kot je navedeno v uvodni izjavi 55. Zato se potrdi ugotovitev, da se je damping iz navedenega dela indonezijskega izvoza nadaljeval. Poleg tega odsotnost nadaljevanja dampinga sama po sebi ni zadosten razlog za prekinitev protidampinških ukrepov, če je bila ugotovljena verjetnost ponovitve dampinga, kot velja v primeru tega pregleda zaradi izteka ukrepa. Zato se ne more sprejeti zahteve za prekinitev ukrepov na podlagi tega, da sodelujoči indonezijski izvoznik ni izvajal dampinga.
(91)
Indonezijski organi in en sodelujoči indonezijski proizvajalec so zahtevali popolno razkritje podatkov o celotnem indonezijskem izvozu v Unijo. Opozarja se, da je bilo treba zaradi zaščite indonezijskega proizvajalca izvoznika pred razkritjem občutljivih poslovnih podatkov navedene podatke indeksirati (glej opombo k uvodni izjavi 41). Majhnost trga in omejeno število zainteresiranih strani upravičujeta indeksacijo navedenih podatkov. Tako so razlogi za ohranjanje zaupnosti utemeljeni in se zahteva za razkritje podatkov o celotnem indonezijskem izvozu v Unijo ne more sprejeti.
5. SKLEPNE UGOTOVITVE O VERJETNOSTI NADALJEVANJA IN/ALI PONOVITVE DAMPINGA
(92)
Na podlagi navedenega se sklene, da bi se damping iz obeh zadevnih držav iz tega pregleda verjetno nadaljeval, če bi bili ukrepi razveljavljeni.
D. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(93)
V Uniji proizvaja NC samo proizvajalec vložnik, in sicer družba Productos Aditivos S.A. Zato se je štelo, da ta družba predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
2. POTROŠNJA UNIJE
(94)
Podatki o potrošnji Unije so temeljili na skupnem obsegu uvoza zadevnega izdelka v Unijo na podlagi statističnih podatkov Eurostata in na skupni preverjeni prodaji industrije Unije na trgu Unije. Ob upoštevanju, da so ti podatki izpeljani iz dveh virov in da morajo podatki o prodaji vložnika ostati zaupni, je razvoj potrošnje naveden v indeksih.
(95)
Potrošnja NC v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibala med 5 000 in 7 000 tonami. Med letoma 2005 in 2006 se je povečala za 6 %, med letoma 2006 in 2007 pa za 15 %. Med letom 2007 in OPP se je zmanjšala za 18 %.
Preglednica 1
Potrošnja Unije
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Indeks
100
106
122
103
3. UVOZ IZ ZADEVNIH DRŽAV
3.1 KUMULACIJA
(96)
Komisija je preučila, ali je treba učinke dampinškega uvoza iz zadevnih držav oceniti kumulativno na podlagi meril iz člena 3(4) osnovne uredbe. Navedeni člen določa, da se učinki uvoza iz dveh ali več držav, ki so hkrati predmet protidampinških preiskav, ocenijo kumulativno samo, če se ugotovi, da (a) je stopnja dampinga, ugotovljena za uvoz iz vsake od teh držav, večja kot de minimis, kakor je opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg uvoza iz vsake od teh držav ni zanemarljiv, ter (b) kumulativna ocena učinkov uvoza ustreza konkurenčnim pogojem med uvoženimi izdelki ter konkurenčnimi pogoji med uvoženimi izdelki na eni strani in podobnimi izdelki Unije na drugi strani.
(97)
V zvezi s tem je bilo najprej ugotovljeno, da so bile stopnje dampinga, določene za vsako zadevno državo, večje kot de minimis. Poleg tega obseg dampinškega uvoza iz vsake zadevne države ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. Resnično je obseg uvoza za Kitajsko in Indonezijo med OPP pomenil 50 % potrošnje Unije. Pri izračunu obsega uvoza je bil nedampinški uvoz izključen.
(98)
Preiskava je nadalje pokazala, da so bili konkurenčni pogoji med dampinškim uvozom ter dampinškim uvozom na eni strani in podobnim izdelkom Unije na drugi strani podobni. Ugotovljeno je bilo, da sta si NC, ki ga proizvajata/prodajata zadevni državi, in NC, ki ga proizvaja/prodaja industrija Unije, ne glede na poreklo na trgu konkurenčna, saj sta si po osnovnih lastnostih podobna, z vidika uporabnika večinoma zamenljiva in se prodajata po istih distribucijskih kanalih. Cene v zvezi z uvozom iz Kitajske, za katerega veljajo ukrepi, in cene v zvezi z dampinškim uvozom iz Indonezije so bile prav tako enako visoke. Poleg tega je bilo pri primerjavi cen pri isti ravni trgovine ugotovljeno, da so te cene nelojalno nižale cene industrije Unije.
(99)
Glede na navedeno je bilo ugotovljeno, da so bila v zvezi z uvozom iz Kitajske, za katerega veljajo ukrepi, in dampinškim uvozom iz Indonezije izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe ter da je zato treba učinek tega uvoza oceniti kumulativno.
3.2 OBSEG IN TRŽNI DELEŽ DAMPINŠKEGA UVOZA
(100)
Razvoj dampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije ter njunega tržnega deleža v obravnavanem obdobju je bil naslednji:
Preglednica 2
Skupni dampinški uvoz
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Indeks
100
109
198
195
Preglednica 3
Tržni delež dampinškega uvoza
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Indeks
100
103
161
189
(101)
Obseg dampinškega uvoza in njegov tržni delež sta se v obravnavanem obdobju skoraj podvojila.
3.3 RAZVOJ IN GIBANJE CEN UVOZA ZADEVNEGA IZDELKA
3.3.1 Razvoj cen
(102)
Povprečna cena dampinškega uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju oblikovala na naslednji način:
Preglednica 4
Povprečne cene dampinškega uvoza
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Indeks
100
103
104
99
(103)
Podatki v preglednici 4 so bili pridobljeni iz razpoložljivih statističnih podatkov, vključno z Eurostatovimi. Splošno gibanje uvoznih cen v Unijo kaže rast do leta 2007, med OPP pa znižanje na raven, ki je pod ravnjo iz leta 2005.
3.3.2 Nelojalno nižanje cen
(104)
Komisija je za določitev nelojalnega nižanja cen pripravila analizo na podlagi informacij, ki jih je med preiskavo predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik na Kitajskem. Pri drugih družbah iz Kitajske in Indonezije, ki niso sodelovale v primeru, je bilo nelojalno nižanje cen določeno na podlagi podatkov Eurostata.
(105)
Način izračuna nelojalnega nižanja cen je enak kot v prvotni preiskavi. Uvozne cene proizvajalcev izvoznikov, vključno s protidampinškimi dajatvami, so se primerjale s cenami industrije Unije na podlagi tehtanih povprečij za izdelke enake kakovosti med OPP. Cene industrije Unije so se prilagodile na raven cene franko tovarna in se primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Unije, pri čemer so se dodale protidampinške dajatve in carine. Cene so se primerjale na isti ravni trgovine po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov.
Preglednica 5
Nelojalno nižanje cen
2008 (OPP)
Kitajska:
-
družba Golden Time
21,6 %
-
druge družbe
3,2 %
Indonezija:
-
druge družbe
18,7 %
4. UVOZ IZ DRUGIH DRŽAV
Uvoz iz drugih tretjih držav je bil v obravnavanem obdobju zanemarljiv (manj kot 50 ton letno) in tako ni mogel vplivati na položaj industrije Unije.
5. GOSPODARSKI POLOŽAJ INDUSTRIJE UNIJE
(106)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe preučila vse ustrezne gospodarske dejavnike in indekse, pri čemer je upoštevala stanje industrije Unije od leta 2005 do OPP.
(107)
Zaradi spoštovanja zaupnih poslovnih podatkov je bilo treba informacije v zvezi z industrijo Unije predstaviti v indeksirani obliki.
5.1 PROIZVODNJA, PROIZVODNA ZMOGLJIVOST IN IZKORIŠČENOST ZMOGLJIVOSTI
(108)
Proizvodnja industrije Unije se je med letom 2005 in OPP zmanjšala za 13 %. Ker je proizvodna zmogljivost v istem obdobju ostala nespremenjena, se je izkoriščenost zmogljivosti sorazmerno s proizvodnjo zmanjšala za 10 %.
Preglednica 6
V indeksih
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Proizvodna zmogljivost
100
100
100
100
Obseg proizvodnje
100
106
88
87
Izkoriščenost zmogljivosti
100
106
88
87
5.2 PRODAJA V UNIJI
(109)
Podatki v preglednici 7 prikazujejo jasno zmanjšanje obsega prodaje za industrijo Unije. Ta položaj poslabšuje še dejstvo, da se je celotna potrošnja v istem obdobju povečala za 3 %, kot prikazuje preglednica 1. Tržni delež industrije Unije se je drastično zmanjšal med letom 2005 in OPP. To je v nasprotju z nenehno rastočimi tržnimi deleži skupnega dampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije med obravnavanim obdobjem (glej uvodno izjavo 100). Industrija Unije je zaradi zmanjšanja obsega povišala prodajne cene na enoto. Gledano v celoti je industrija Unije kljub povišanju cen na enoto še vedno ustvarila izgubo pri prodaji NC med OPP.
Preglednica 7
V indeksih
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Obseg prodaje
100
93
81
72
Tržni delež
100
88
66
70
Prodajne cene na enoto
100
100
108
123
5.3 ZALOGE
(110)
Zaloge proizvajalca Unije so med letom 2005 in OPP znatno nihale, pri čemer so se v obravnavanem obdobju zmanjšale skoraj za polovico.
Preglednica 8
Indeks
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Zaloge (v tonah)
100
113
29
53
5.4 DOBIČKONOSNOST
(111)
Dobičkonosnost industrije Unije je kljub splošnemu rahlemu izboljšanju dosledno ostajala negativna v celotnem obravnavanem obdobju.
5.5 ZAPOSLENOST, PRODUKTIVNOST IN PLAČE
(112)
Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju znižala za 19 %. Produktivnost na zaposlenega (določena na podlagi števila proizvedenih ton, deljenega s številom zaposlenih) se je povečala. Povprečni stroški zaposlovanja na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povišali za 5 %.
Preglednica 9
V indeksih
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Zaposlenost
100
88
91
81
Stroški zaposlovanja na zaposlenega
100
99
81
105
Produktivnost (na zaposlenega)
100
121
97
107
5.6 NALOŽBE IN DONOSNOST NALOŽB
(113)
Naložbe so se med obravnavanim obdobjem znižale skoraj za polovico, kar izraža splošno negativno stanje proizvajalca Unije. Stopnja donosnosti naložb, izražena kot razmerje med neto dobičkom edinega proizvajalca Unije in bruto knjigovodsko vrednostjo njegovih osnovnih sredstev, kaže gibanje dobičkonosnosti. V obravnavanem obdobju je donosnost naložb močno padla, in sicer za skoraj 80 %.
Preglednica 10
V indeksih
2005
2006
2007
2008 (OPP)
Naložbe
100
44
7
53
Donosnost naložb
100
54
20
21
5.7 DENARNI TOK IN ZMOŽNOST ZBIRANJA KAPITALA
(114)
Denarni tok industrije Unije je bilo mogoče oceniti samo glede na celotno dejavnost industrije Unije. V letu 2005 je ostal rahlo pozitiven, vendar se je v nadaljevanju poslabšal in je postal negativen za preostanek obravnavanega obdobja. Za industrijo Unije je bilo zaradi izgub, ki jih je utrpela v obravnavanem obdobju, oteženo tudi zbiranje kapitala.
5.8 OBSEG DAMPINGA
(115)
Damping iz obeh zadevnih držav se je med OPP nadaljeval, razen pri sodelujočem indonezijskem proizvajalcu izvozniku. Glede na celotni obseg izvoza in cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav tega vpliva ni mogoče šteti za zanemarljivega.
5.9 OKREVANJE OD PRETEKLEGA DAMPINGA
(116)
Protidampinški ukrepi na uvoz NC s poreklom iz Kitajske in Indonezije so bili uvedeni marca 2004. V tem obdobju se je položaj proizvajalcev Unije, kakor je bil predstavljen zgoraj, popravil le delno.
5.10 SKLEPNE UGOTOVITVE O ŠKODI
(117)
Prisotnost poceni uvoza iz Kitajske in Indonezije se je na trgu Unije znatno povečala. Nekateri kazalniki škode za industrijo Unije kažejo znake okrevanja, drugi pa negativen razvoj.
(118)
Ob upoštevanju splošnega poslabšanja položaja edinega proizvajalca Unije in razsežnosti dampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije ter ugotovljenega znatnega nelojalnega nižanja cen se šteje, da je industrija Unije utrpela znatno škodo.
6. UČINEK DAMPINŠKEGA UVOZA IZ ZADEVNIH DRŽAV IN UČINEK DRUGIH DEJAVNIKOV
6.1 UČINEK DAMPINŠKEGA UVOZA IZ ZADEVNIH DRŽAV
(119)
Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 100, sta se skupni obseg in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju skoraj podvojila. Za obe zadevni državi je bilo ugotovljeno tudi znatno nelojalno nižanje cen. Ob upoštevanju jasnega časovnega sovpadanja poslabšanja položaja industrije Unije in znatnega povečanja skupnega dampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije je ta uvoz povzročil škodo industriji Unije. Z dampinškim uvozom iz Kitajske in Indonezije se je povečal prodor tega uvoza na trg EU, prevzeti pa so bili tudi znatni tržni deleži, ki so pred tem pripadali proizvajalcu Unije.
6.2 UČINKI DRUGIH DEJAVNIKOV
(120)
Poleg dampinškega uvoza je Komisija preučila, ali bi lahko kateri koli drugi znani dejavniki povzročili nadaljevanje škode, ki jo je utrpel proizvajalec Unije, da bi zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili kateri koli od teh dejavnikov, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
6.2.1 Učinek nedampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije
(121)
Obseg nedampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije se je v obravnavanem obdobju nenehno zmanjševal. Ustrezne cene tega uvoza so bile dosledno višje kot cene dampinškega uvoza. Na podlagi tega nedampinški uvoz iz Kitajske in Indonezije ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
6.2.2 Uspešnost na izvoznih trgih
(122)
Izvoz proizvajalca Unije zunaj EU je pomenil manj kot 25 % njegove celotne prodaje. V nasprotju s prodajo v Uniji se je dobičkonosnost izvoza v obravnavanem obdobju izboljšala in tako ni mogla prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
6.2.3 Nihanje cen surovin
(123)
Nihanja cen surovin za NC so morebiti negativno vplivala na uspešnost industrije Unije. Vendar ta dejavnik ne zadostuje za prekinitev vzročne zveze med škodo, ki jo je utrpela industrija, in dampinškim uvozom. Spremembe cen surovin bi morale na dampinški uvoz vplivati v podobnem razmerju kot na stroške proizvajalca Unije, saj so tesno povezane s cenami nafte in sečnine.
6.2.4 Spremembe v vzorcih potrošnje
(124)
Spremembe v vzorcih potrošnje zaradi pojava novih izdelkov na trgu niso opazneje vplivale na potrošnjo NC. Zdi se, da ti novi izdelki in NC niso neposredno zamenljivi.
6.3 SKLEPNE UGOTOVITVE
(125)
Na podlagi tega se sklene, da je dampinški uvoz iz Kitajske in Indonezije povzročil znatno škodo industriji Unije in da noben drug dejavnik ni prekinil te vzročne zveze.
E. VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE
1. UČINEK PREDVIDENEGA OBSEGA IN CEN NA STANJE INDUSTRIJE UNIJE V PRIMERU RAZVELJAVITVE UKREPOV
(126)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bil ocenjen uvoz iz držav, ki se pregleduje, da se ugotovi, ali obstaja verjetnost nadaljevanja škode.
(127)
V zvezi z mogočim učinkom izteka veljavnih ukrepov na industrijo Unije so bili preučeni naslednji dejavniki v skladu z navedenimi elementi v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga.
1.1 KITAJSKA
(128)
Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 40, se izvoz iz Kitajske pri izvoznikih, ki jih zadeva ta pregled, še naprej izvaja po dampinških cenah. Tudi kitajski izvoz v druge tretje države se zdi dampinški, kar kaže na strukturiran vzorec dampinškega ravnanja.
(129)
Analiza razpoložljivih zmogljivosti na Kitajskem je pokazala, da prosta razpoložljiva proizvodna zmogljivost družb iz Kitajske, ki jih zadeva ta pregled, večkrat presega velikost trga Unije (glej uvodno izjavo 61). Trgi drugih tretjih držav bi lahko večje dodatne količine uvoza iz Kitajske absorbirali le v omejenem obsegu (glej uvodno izjavo 63). Navedeno zato spodbuja kitajske proizvajalce izvoznike, da na trg Unije usmerijo velike količine izvoza po dampinških cenah, če bi se ukrepe razveljavilo (glej uvodno izjavo 65).
(130)
Ugotovljene znatne ravni dampinga in nelojalno nižanje cen kažejo na to, da bi se navedeni obseg izvoza v Unijo izvajal po dampinških cenah, ki bi bile znatno nižje od cen in stroškov proizvajalca Unije.
(131)
Skupni učinek takšnega obsega in cen bi kot tak lahko povzročil poslabšanje že tako negotovega položaja industrije Unije. Takšen scenarij bi najverjetneje povzročil nadaljnje nižanje cen in/ali zmanjšanje proizvodnje in prodaje industrije Unije. Finančni položaj industrije Unije bi se dodatno poslabšal, kar bi povzročilo še večjo škodo. Verjetno je, da bi takšen razvoj dogodkov povzročil propad edinega proizvajalca Unije.
1.2 INDONEZIJA
(132)
Preiskava je pokazala, da se je damping iz Indonezije med OPP nadaljeval. Med preiskavo je bilo ugotovljeno tudi, da vse prosto razpoložljive zmogljivosti v Indoneziji pomenijo več kot tri četrtine velikosti trga Unije in da se bodo v bližnji prihodnosti verjetno še dodatno povečale (glej uvodno izjavo 75). Ker nič ne kaže, da bi drugi tretji trgi ali domači trg lahko absorbirali te presežne zmogljivosti, lahko pride do povečanega izvoza v Unijo po nižji ceni, če bi ukrepi prenehali veljati.
(133)
Kot v primeru Kitajske, ugotovljena visoka stopnja dampinga in nelojalno nižanje cen kažeta, da bi se izvoz iz Indonezije v Unijo izvajal po dampinških cenah, znatno nižjih od cen in stroškov proizvajalca Unije. Podobno bi lahko skupni učinek takšnega obsega in cen povzročil nadaljnje poslabšanje že tako negotovega položaja proizvajalcev Unije in bi verjetno povzročil propad edinega proizvajalca Unije. Kot v primeru Kitajske se zdi tudi indonezijski izvoz v druge tretje države dampinški, ker so izvozne cene nižje od izvoznih cen za Evropsko unijo, kar prav tako kaže strukturiran vzorec dampinškega ravnanja.
2. SKLEPNE UGOTOVITVE O VERJETNOSTI NADALJEVANJA ŠKODE
(134)
Industrija Unije že več let trpi škodo zaradi učinkov dampinškega uvoza in je trenutno še vedno v negotovem gospodarskem položaju.
(135)
Kot je bilo ugotovljeno, je preiskava pokazala, da se je škoda, ki jo je utrpela Unija, med OPP nadaljevala. Nadaljevanje škode je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe samo po sebi dober kazalnik, da se bo škoda verjetno nadaljevala v prihodnosti, kar pomeni, da je treba ukrepe ohraniti.
(136)
Ugotovitve v zvezi z uvozom kažejo, da se bo obsežen uvoz po dampinških cenah verjetno nadaljeval in da bo pritisk na cene verjetno zaostril konkurenco med dampinškim uvozom in NC, proizvedenim v Uniji. V preiskavi ni bil odkrit noben dejavnik, ki bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki bi jo utrpela industrija Unije.
(137)
Položaj industrije Unije bi se ob ukinitvi ukrepov poslabšal, obstoj edinega proizvajalca Unije pa bi bil ogrožen.
(138)
Zato se sklene, da zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske in Indonezije obstaja očitna verjetnost nadaljevanja škode za industrijo Unije.
F. INTERES UNIJE
1. UVOD
(139)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi vložnika proizvajalca Unije, uvoznikov, dobaviteljev in uporabnikov.
2. INTERES VLOŽNIKA PROIZVAJALCA UNIJE
(140)
V zvezi z edinim proizvajalcem Unije je treba opozoriti, da njegov položaj, v katerem ustvarja izgubo, izhaja iz težav, nastalih zaradi konkuriranja poceni dampinškemu uvozu, ki je že na začetku obravnavanega obdobja imel znaten tržni delež, med navedenim obdobjem pa se je še bistveno povečal.
(141)
Šteje se, da bi nadaljevanje ukrepov koristilo proizvajalcu Unije, ki bi lahko vsaj povečal obseg in morda povišal prodajno ceno ter tako ustvaril potrebno stopnjo donosa, kar bi mu omogočilo nadaljnje naložbe v proizvodne obrate. Nasprotno bi ukinitev ukrepov zaustavila okrevanje ter privedla do nadaljevanja in celo povečanja škode, ki jo je utrpel proizvajalec Unije. Delovanje proizvajalca Unije bi bilo resno ogroženo, posledično bi lahko celo propadel, s tem pa bi se zmanjšali ponudba in konkurenca na trgu.
3. INTERES UVOZNIKOV
(142)
Na začetku postopka je bil dvajsetim nepovezanim uvoznikom poslan vprašalnik. Trije so odgovorili, da na trgu zadevnega izdelka ne delujejo več. Dva druga uvoznika sta odgovorila na vprašalnik. Sodelujoči nepovezani uvozniki so pomenili 7 % skupnega uvoza zadevnega izdelka.
(143)
Preiskava je pokazala, da je raznolikost dobaviteljev NC bistvenega pomena. Uvozniki se morajo zaradi kakovosti in varnosti preskrbe s hrano zanašati na azijske in evropske dobavitelje.
4. INTERES UPORABNIKOV
(144)
Na začetku postopka je Komisija poslala vprašalnik trinajstim morebitnim uporabnikom, vendar sta nanj odgovorila samo dva.
(145)
Glavni uporabniki zadevnega izdelka v Uniji so v živilski industriji, industriji pijač in farmacevtski industriji. Povpraševanje po zadevnem izdelku je zato odvisno od položaja teh industrij.
(146)
Pri uporabnikih, ki sta se odzvala na vprašalnik, je bila opazna precejšnja stopnja dobička pri izdelkih na koncu proizvodne verige, za katere se uporablja NC. Učinki protidampinških dajatev na njune skupne stroške so bili tako majhni (manj kot 1 %), da obstoječi ukrepi nanje niso nesorazmerno vplivali.
5. INTERES DOBAVITELJEV
(147)
Komisija je vprašalnik poslala osmim morebitnim dobaviteljem, vendar nanj ni prejela nobenega odgovora. Glede na razpoložljive informacije se zdi, da je njihova dejavnost, povezana z NC, večinoma zanemarljiva. Vsekakor ima lahko nadaljnje propadanje edinega proizvajalca Unije nekatere negativne, čeprav omejene posledice za njegove dobavitelje surovin. Zato je razumno domnevati, da bi ukrepi koristili tudi dobaviteljem, saj bi pomagali ohraniti eno od njihovih strank.
6. SKLEPNE UGOTOVITVE O INTERESU UNIJE
(148)
Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov.
G. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(149)
Glede na zgornje sklepne ugotovitve je treba ukrepe, ki veljajo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Kitajske in Indonezije, ohraniti -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz natrijevega ciklamata, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indonezije.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:
Država
Družba
Stopnja dajatve
(EUR na kilogram)
Dodatna oznaka TARIC
Ljudska republika Kitajska
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Ljudska republika Kitajska
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Ljudska republika Kitajska
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ljudska republika Kitajska
0,11
A473
Vse druge družbe
0,26
A999
Indonezija
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezija
0,24
A502
Vse druge družbe
0,27
A999
3. V primerih, ko je blago poškodovano še pred vstopom v prost promet in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, pri določanju carinske vrednosti porazdeli v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (5), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi odstavka 2 tega člena, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.
4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Luxembourgu, 3. junija 2010