ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 28. září 2010
o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a o uvolnění částek zajištěných v podobě uložených prozatímních cel
(2010/577/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 3. září 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz některých polyethylentereftalátů („PET“) pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů („dotčené země“) do Unie. Nařízením (EU) č. 472/2010 (3) („prozatímní nařízení“) Komise dne 1. června 2010 uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podal dne 20. července 2009 Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) („žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 („období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
(4)
V rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo podle nařízení Komise (EU) č. 473/2010 (4) uloženo prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
2. Následný postup
(5)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření („poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Po poskytnutí prozatímních informací byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(7)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zastavení řízení a uvolnit částky zajištěné v podobě uložených prozatímních cel („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(8)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
3. Strany dotčené řízením
(9)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že vzorek výrobců v EU nebyl reprezentativní a jednotný, a že tudíž analýza újmy vykazovala nedostatky. Bylo zejména tvrzeno, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl velký. Dále bylo také tvrzeno, že „umělým“ rozdělením skupin společností na jednotlivé právní subjekty vzorek neobsahuje některé přední společnosti na trhu (Artenius, M&G Polimeri) a že metodika výběru vzorku není jednotná, neboť vzorek rovněž zahrnoval dvě skupiny společností. Rovněž se tvrdilo, že vzorek nebyl reprezentativní, jelikož neobsahoval žádného výrobce, který v dostatečném množství prodává výrobky zpracovateli PET ve spojení. Orgány proto údajně nemohly posoudit skutečnou schopnost výrobního odvětví Unie zajistit dodávky a nevzaly v úvahu střet zájmů výrobního odvětví Unie. Navíc jelikož jedna společnost neposkytla veškeré potřebné informace a byla ze vzorku vyloučena, reprezentativnost se údajně snížila na 28 % výroby v EU. Stejné strany tvrdily, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní.
(10)
Co se týká tvrzení, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl vysoký, znovu se opakuje, že za účelem výběru vzorku se přihlásilo čtrnáct výrobců v Unii, kteří patří do osmi skupin společností. Vzhledem k objektivně vysokému počtu výrobců v EU, kteří spolupracovali, tj. čtrnácti, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení použit výběr vzorku na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možné v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumat. Vybraný vzorek zahrnoval pět jednotlivých společností (se šesti výrobními závody).
(11)
S ohledem na první tvrzení týkající se reprezentativnosti vzorku je nutno podotknout, že orgány mohou zahrnout jednotlivé společnosti, které jsou součástí skupiny společností, do vzorku, pokud jsou reprezentativní a vedou oddělené účetnictví. V opačném případě by šetření u všech čtrnácti výrobců v EU, kteří patří do osmi skupin společností, zamezilo včasnému dokončení šetření. Skutečnost, že do vzorku byly zahrnuty dvě skupiny společností, však není v rozporu s metodikou výběru vzorku, která byla v tomto případě použita, tj. největší reprezentativní objemy prodeje odběratelům v EU.
(12)
Pokud jde o skupinu Indorama, tato skupina měla v období šetření dva různé výrobní závody - jeden v Nizozemsku a jeden ve Spojeném království. Zařazení této skupiny do vzorku je v souladu s použitou metodikou výběru vzorku, jelikož tyto výrobní závody tvořily z právního a finančního hlediska jeden subjekt. Co se týká společnosti Equipolymers, která měla v období šetření dva oddělené subjekty vyrábějící PET (jeden v Itálii a jeden v Německu), společnost poskytla konsolidované údaje pro oba výrobní závody. Vzhledem ke skutečnosti, že tyto konsolidované údaje bylo možné ověřit v průběhu jedné inspekce v ústředí společnosti, bylo rozhodnuto tyto konsolidované údaje akceptovat a považovat pro účely tohoto řízení podniky společnosti Equipolymers vyrábějící PET za jeden subjekt. Pokud jde o tvrzení, že do vzorku měly být zařazeny společnosti Artenius a M&G Polimeri, protože zaujímají přední místo na trhu, podotýká se, že žádný z jejich jednotlivých subjektů nepatřil ke společnostem s nejvyšším objemem prodeje odběratelům v EU.
(13)
Co se týká tvrzení, že vzorek nebyl reprezentativní, protože nezahrnoval jednoho výrobce, který vyrábí především pro vnitřní spotřebu, je třeba poznamenat, že schopnost zajistit dodávky lze přezkoumat v rámci analýzy zájmu Unie, je-li takovéto tvrzení předloženo, a za tímto účelem lze vlastní spotřebu odečíst od objemu výroby. Není proto nutné, aby byl za účelem přezkoumání některých činitelů újmy takovýto výrobce zařazen do vzorku. Za druhé, jakýkoli dvojí zájem vyplývající z postavení společnosti jako výrobce v EU a současně zpracovatele lze rovněž posoudit v analýze zájmu Unie. Postavení určité společnosti jako výrobce v EU i jako zpracovatele nesouvisí s výkonností výrobního odvětví Unie, pokud se jako srovnávací měřítko bere prodej odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Pokud jde o tvrzení ohledně celkové reprezentativnosti vzorku, znovu se zdůrazňuje, že omezení počtu společností zařazených do vzorku na čtyři snížilo reprezentativnost z 65 % na 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců. Na stejné čtyři společnosti připadalo 52 % výroby v Unii. To se považuje za reprezentativní vzorek výrobců v EU, pokud jde o prodej nezávislým odběratelům v EU.
(15)
Co se týká tvrzení, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní, uvádí se, že čl. 17 odst. 1 základního nařízení jednoznačně umožňuje, aby jako alternativa „statisticky reprezentativního“ vzorku byl vzorek založen na největším reprezentativním objemu prodeje, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán.
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zjištění, 3. až 10. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(17)
Připomíná se, že ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl dotčený výrobek definován jako polyethylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, pocházející z dotčených zemí a v současnosti kódu KN 3907 60 20.
(18)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo mimoto uvedeno, že šetřením bylo prokázáno, že PET vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a PET vyráběné a prodávané na domácích trzích v dotčených zemích a vyvážené do Unie představují obdobné výrobky.
(19)
Jelikož se výrobek, který byl předmětem šetření, považoval za homogenní výrobek, nebyl za účelem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy dále rozdělen na různé typy výrobku.
(20)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že by PET měly být rozděleny na různé typy výrobku podle jejich viskozitního čísla, jelikož viskozitní číslo je zásadní pro určení různých použití vyráběných typů PET. Usuzovalo se, že by toto tvrzení mělo být uznáno, a metodika výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy byla příslušně upravena.
C. DUMPING
(21)
Jak bylo vysvětleno výše ve 20. bodě odůvodnění, metodika pro výpočet dumpingového rozpětí byla přizpůsobena a dumpingové rozpětí je nyní vypočítáno pro každou dotčenou zemi jednotlivě pro každý typ výrobku.
1. Írán
1.1 Běžná hodnota
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 16. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.2 Vývozní cena
(23)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.3 Srovnání
(24)
V 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že íránský vývozce nebyl schopen vyčíslit domnělý účinek sankcí vůči Íránu způsobem, který by byl podložen důkazy. Společnost ve svých připomínkách k pozatímnímu nařízení tvrdila, že zajištění spravedlivého srovnání je záležitostí orgánu provádějícího šetření a nikoliv vývozce. Podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení však lze provést úpravu o rozdíly v jiných činitelích, pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen, zejména pokud se prokáže, že na základě rozdílů v těchto činitelích platí odběratelé na domácím trhu trvale různé ceny. Neboť je věcí vyvážejícího výrobce prokázat existenci jakéhokoli dalšího činitele, toto tvrzení se zamítá a metodika vysvětlená v 20. až 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 24. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(26)
Konečné dumpingové rozpětí pro Írán, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 26,8 %.
2. Pákistán
2.1 Běžná hodnota
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 27. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.2 Vývozní cena
(28)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.3 Srovnání
(29)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 31. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(31)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného pákistánského vyvážejícího výrobce, společnost Novatex Limited, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(32)
Vzhledem k tomu, že v Pákistánu neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
3. Spojené arabské emiráty
3.1 Běžná hodnota
(33)
V návaznosti na změnu metodiky vysvětlenou v 20. a 21. bodě odůvodnění se výsledky posouzení běžného obchodního styku popsaného v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení změnily s ohledem na některé typy výrobku. Jestliže tedy objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskového prodeje pouze daného typu.
(34)
Pokud neexistoval ziskový prodej určitého typu výrobku, mělo se za to, že prodané množství tohoto typu výrobku nebylo dostatečné k tomu, aby domácí cena byla vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty.
(35)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícími výrobci nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce, který je předmětem šetření, skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2 Vývozní cena
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3 Srovnání
(38)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 40. až 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4 Dumpingové rozpětí
(39)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(40)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce ze SAE, společnost JBF RAK LLC, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(41)
Vzhledem k tomu, že ve SAE neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba v Unii
(42)
S ohledem na výrobu v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřebu v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky. Zjištění uvedená ve 45. až 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení vlivů dotčeného dovozu
(43)
Znovu se opakuje, že v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se mělo za to, že dumpingové rozpětí zjištěné pro Pákistán je nepatrné, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dovozem, u kterého byl dumping prozatímně zjištěn, z Íránu a SAE.
(44)
Vzhledem k tomu, že další šetření ukázalo, že dumpingové rozpětí pro SAE je také nepatrné, má se za to, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dumpingovým dovozem z Íránu. Kumulativní posouzení dovozu se tudíž neprovede.
2.2 Objem dotčeného dovozu
(45)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU začal v roce 2006 na poměrně nízké úrovni, ale postupně rostl až do období šetření a v období šetření dosahoval 55 500 tun. Konkrétně dovoz z Íránu se mezi rokem 2006 a 2007 více než zdvojnásobil a posléze se v roce 2008 ve srovnání s rokem 2007 dále zvýšil o více než 100 procentních bodů a mezi rokem 2008 a obdobím šetření o dalších téměř 130 procentních bodů.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období šetření
Objem dumpingového dovozu z Íránu (v tunách)
11 752
26 624
40 101
55 500
Index (2006 = 100)
100
227
341
472
Podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Zdroj: Eurostat.
2.3 Podíl dotčeného dovozu na trhu
(46)
Podíl na trhu, jenž připadal na dumpingový dovoz z Íránu, v roce 2006 činil 0,4 % a v průběhu posuzovaného období stabilně rostl, a to o 1,5 procentního bodu. Konkrétně vzrostl o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2006 až 2007, o další 0,5 procentního bodu mezi rokem 2007 až 2008 a o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2008 a obdobím šetření. V průběhu období šetření byl podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu 1,9 %.
2.4 Ceny
i) Vývoj cen
(47)
Průměrná dovozní cena poklesla v posuzovaném období o 11 %, přičemž k nejprudšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Konkrétně průměrná cena zůstala v roce 2007 neměnná a poklesla o 2 procentní body v roce 2008, načež v období šetření klesla o dalších 9 procentních bodů.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období šetření
Ceny dovozu z Íránu (v EUR za tunu)
1 033
1 034
1 008
920
Index
100
100
98
89
Zdroj: Eurostat.
ii) Cenové podbízení
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací íránský vývozce uvedl, že jeho rozpětí újmy je nadhodnoceno, jelikož zjištěná vážená průměrná jednotková prodejní cena byla kvůli nesprávnému výpočtu výše úpravy s ohledem na obchodní úroveň podhodnocena; nebylo však navrženo žádné jiné vyčíslení úpravy s ohledem na obchodní úroveň. Základem pro obchodní úroveň použitým pro prozatímní výpočet skutečně byla pevně stanovená částka za tunu, což je provize, kterou účtuje spolupracující zástupce pro dovoz a která představuje přibližně 1 % průměrné ceny CIF. Žádné další informace ohledně této úpravy nejsou k dispozici a tvrzení se proto zamítá. Stejná strana rovněž tvrdila, že se zdá, že 2 % sazba použitá u nákladů po dovozu je podhodnocená. V tomto ohledu se znovu opakuje, že při tomto šetření nespolupracoval žádný dovozce a nebylo možné ověřit skutečné náklady po dovozu. Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné informace, byla použita stejná sazba jako v předchozích řízeních.
(49)
Na základě výše uvedeného je jednoznačně potvrzeno, že u dumpingových výrobků pocházejících z Íránu prodávaných v Unii docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 3,2 %.
3. Stav výrobního odvětví Unie
(50)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma neexistuje, neboť vzhledem k údajně nesprávnému vzorku není možné výsledky extrapolovat na celé výrobní odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že skutečnost, že jedna společnost (která nebyla zařazena do vzorku) uvedla, že využívala více než 100 % své kapacity, jednoznačně znamená, že k újmě nedocházelo. Podotýká se, že předložené informace jsou výtahem podání této společnosti burzovním orgánům a nebyly ověřeny. Tyto informace nejsou v souladu s informacemi obsaženými ve spisu. Navíc využití kapacity u jednoho výrobce v EU nemůže samo o sobě každopádně změnit zjištění ohledně újmy týkající se téměř všech ostatních ukazatelů újmy způsobené výrobcům v EU, kteří byli zařazeni do vzorku, a ostatním výrobcům v EU.
(51)
Vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná další tvrzení či připomínky, 63. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4. Závěr o újmě
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, závěr o újmě formulovaný v 83. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Dopad dumpingového dovozu
(53)
Ve stejnou dobu jako ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie došlo ke zvýšení objemu dumpingového dovozu z Íránu téměř pětkrát mezi rokem 2006 a obdobím šetření a tomu odpovídajícímu navýšení podílu na trhu Unie, tj. o 1,5 procentního bodu, jakož i ke zjištěnému cenovému podbízení (3,2 % v období šetření). Lze proto dospět k závěru, že dumpingový dovoz z Íránu měl vliv na zjištěnou újmu výrobního odvětví Unie.
(54)
Je důležité zdůraznit, že v rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo zjištěno, že kumulovaný subvencovaný dovoz z Pákistánu, SAE a Íránu způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(55)
Na druhé straně, vzhledem ke značným objemům a nízkým cenám dovozu z Koreje a Pákistánu se dále potvrzuje, že tento dovoz, jak se uvádí v 94. a 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie do určité míry přispěl.
(56)
V tomto řízení také docházelo k cenovému podbízení výrobnímu odvětví Unie u značného dovozu ze SAE (přibližně 150 000 tun).
(57)
Podíl íránského dovozu na trhu byl v roce 2006 a 2007 méně než 1 % a v období šetření představoval jen necelá 2 %, což odpovídá 55 000 tunám.
(58)
Je třeba též podotknout, že podbízení zjištěné u íránského výrobce bylo nižší než v případě nedumpingového dovozu ze SAE.
2. Závěr o příčinné souvislosti
(59)
Závěrem, zatímco výše uvedený rozbor ukázal, že dumpingový dovoz pocházející z Íránu měl určitý nepříznivý účinek na situaci ve výrobním odvětví Unie, tento účinek, je-li posuzován samostatně, neexistoval do té míry, že by mohl být považován za podstatný, jak požaduje čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(60)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Pákistánu a SAE nebyl prodáván za dumpingové ceny. Řízení týkající se Pákistánu a SAE by tudíž mělo být zastaveno bez uložení opatření.
(61)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Íránu byl uskutečňován za dumpingové ceny a do určité míry přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(62)
Jak se však uvádí v 59. bodě odůvodnění, stanovilo se, že nepříznivý účinek íránského dovozu na situaci ve výrobním odvětví Unie neexistoval do té míry, že by mohl být označen za podstatný.
(63)
Vzhledem k výše uvedenému a k neexistenci podstatné újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobků pocházejících z Íránu se dospělo k závěru, že řízení by mělo být zastaveno bez uložení opatření, i pokud jde o Írán.
(64)
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů se zastavuje.
Článek 2
Nařízení (EU) č. 472/2010 se zrušuje. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 na dovoz polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů se uvolní.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 28. září 2010.
SKLEP KOMISIJE
z dne 28. septembra 2010
o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Pakistana in Združenih arabskih emiratov ter sprostitvijo zneskov, zavarovanih z uvedbo začasnih dajatev
(2010/577/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začasni ukrepi
(1)
Komisija je 3. septembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih vrst polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov („zadevne države“) v Unijo. Komisija je 1. junija 2010 z Uredbo (EU) št. 472/2010 (3) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov.
(2)
Postopek se je začel po pritožbi, ki jo je 20. julija 2009 vložil odbor za polietilen tereftalat Plastics Europe („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež celotne proizvodnje nekaterih vrst polietilen tereftalata v Uniji, v tem primeru več kot 50 %.
(3)
Kot navaja uvodna izjava 11 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP („obravnavano obdobje“).
(4)
V vzporednem protisubvencijskem postopku je Komisija z Uredbo (EU) št. 473/2010 (4) uvedla začasno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov.
2. Nadaljnji postopek
(5)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bil sprejet sklep o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani pisno predstavilo svoja stališča do začasnih ugotovitev. Stranem, ki so za to zaprosile, je bila dana možnost zaslišanja.
(6)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve. Po začasnem razkritju so bile proučene ustne in pisne pripombe zainteresiranih strani in po potrebi so bile začasne ugotovitve ustrezno spremenjene.
(7)
Vse strani so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in premisleki, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti zaključek postopka in sprostitev zneskov, zavarovanih z uvedbo začasnih dajatev („dokončno razkritje“). Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so strani lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.
(8)
Proučene so bile ustne in pisne pripombe zainteresiranih strani in po potrebi so bile začasne ugotovitve ustrezno spremenjene.
3. Strani v postopku
(9)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da vzorec proizvajalcev EU ni bil reprezentativen in dosleden ter da je bila analiza škode zato pomanjkljiva. Zlasti so trdile, da vzorčenje ni bilo potrebno, ker proizvajalcev ni bilo veliko. Trdile so tudi, da zaradi „umetne“ delitve skupin družb na posamezne pravne subjekte vzorec ne bi vseboval nekaterih na trgu vodilnih družb (Artenius, M&G Polimeri) in da je metodologija izbora vzorca nedosledna, ker je tudi vzorec vseboval dve skupini družb. Trdile so tudi, da vzorec ni bil reprezentativen, ker ni vseboval nobenega proizvajalca z zadostno količino prodaje povezanemu predelovalcu PET. Zato naj institucije ne bi mogle oceniti realne dobavne zmožnosti industrije Unije in naj ne bi upoštevale navzkrižja interesov industrije Unije. Poleg tega ena družba ni predložila vseh potrebnih informacij in je bila iz vzorca izključena, zato naj bi reprezentativnost padla na 28 % proizvodnje Unije. Iste strani so trdile, da izbrani vzorec ni bil statistično veljaven.
(10)
Glede trditve, da vzorčenje ni bilo potrebno, ker proizvajalcev ni bilo veliko, se ponovno poudarja, da se je za izvedbo vzorčenja javilo 14 proizvajalcev Unije iz osmih skupin družb. Glede na objektivno visoko število proizvajalcev Unije, ki so sodelovali, tj. 14, se je uporabilo vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje, ki ga je bilo mogoče dovolj dobro preiskati v razpoložljivem času. Vzorec je sestavljalo pet posameznih družb (s šestimi lokacijami proizvodnje).
(11)
Glede prve trditve o reprezentativnosti vzorca je treba opozoriti, da institucije v vzorec lahko vključijo posamezne družbe, ki so del skupine družb, če so te reprezentativne in imajo ločene finančne račune. Drugače zaradi preiskovanja vseh štirinajstih proizvajalcev EU iz osmih skupin družb ne bi bilo mogoče pravočasno zaključiti preiskave. Vendar dejstvo, da sta bili v vzorec vključeni dve skupini družb, ni nedosledno z metodologijo vzorčenja, uporabljeno v tem primeru, tj. z največjim reprezentativnim obsegom prodaje strankam EU.
(12)
Glede družbe Indorama se ugotavlja, da je ta skupina v OP imela dva različna obrata za proizvodnjo - enega na Nizozemskem in enega v UK. Vključitev te skupine v vzorec je v skladu z uporabljeno metodologijo, ker sta navedena obrata s pravnega in finančnega vidika sestavljala en subjekt. Glede družbe Equipolymers, ki je v OP imela dve ločeni osebi za proizvodnjo PET (eno v Italiji in eno v Nemčiji), se ugotavlja, da je družba oddala poročilo s konsolidiranimi podatki za obe lokaciji. Ker je bilo te konsolidirane podatke mogoče preveriti med enim od obiskov sedeža družbe, se je sklenilo, da se to konsolidirano poročilo sprejme in da se družbi Equipolymers, ki proizvajata PET, v tem postopku obravnavata kot en subjekt. Glede zahteve, da je bilo v vzorec treba vključiti Artenius in M&G Polimeri kot na trgu vodilni družbi, se opozarja, da nobena od njunih posameznih oseb ni spadala med družbe z največjim obsegom prodaje strankam EU.
(13)
Glede trditve, da vzorec ni bil reprezentativen, ker ni vključeval enega proizvajalca, ki večinoma proizvaja za notranjo porabo, je treba opozoriti, da se v primeru take trditve dobavna zmožnost lahko prouči pri analizi interesa Unije in da se v ta namen lahko lastna poraba odšteje od obsega proizvodnje. Zato v vzorcu za proučitev nekaterih škodnih dejavnikov ni treba imeti takšnega proizvajalca. Drugič, kakršen koli dvojni interes, ki izhaja iz položaja družbe kot proizvajalca in predelovalca EU obenem, se lahko oceni tudi v analizi interesa Unije. Položaj družbe kot proizvajalca in predelovalca EU ni povezan z uspešnostjo industrije EU, pri kateri je merilo prodaja nepovezanim strankam EU. Zato se trditev zavrne.
(14)
Glede trditve o splošni reprezentativnosti vzorca se ponovno poudari, da je zmanjšanje vzorca na štiri družbe zmanjšalo reprezentativnost s 65 % na 47 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev. Iste štiri družbe so predstavljale 52 % proizvodnje Unije. To se šteje za reprezentativen vzorec proizvajalcev EU glede prodaje neodvisnim strankam EU.
(15)
Glede trditve, da izbrani vzorec ni bil statistično veljaven, se opozarja, da člen 17(1) osnovne uredbe kot nadomestno možnost za „statistično veljaven“ vzorec jasno dopušča, da vzorec temelji na največjem reprezentativnem obsegu prodaje, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v razpoložljivem času.
(16)
Ker k zadevnim ugotovitvam ni drugih pripomb, se potrdijo uvodne izjave 3 do 10 začasne uredbe.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(17)
Treba je opomniti, da uvodna izjava 12 začasne uredbe zadevni izdelek določa kot polietilen tereftalat z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5 s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov, trenutno uvrščen v oznako KN 3907 60 20.
(18)
Poleg tega uvodna izjava 14 začasne uredbe nadalje določa, da je preiskava pokazala, da sta PET, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, ter PET, ki se proizvaja in prodaja na domačih trgih zadevnih držav ter izvaža v Unijo, podobna izdelka.
(19)
Ker se je obravnavani izdelek štel za homogen izdelek, ni bil dodatno razdeljen na različne vrste izdelkov za izračun stopnje dampinga in stopnje škode.
(20)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da je PET treba razdeliti na različne vrste izdelkov glede na različne viskoznosti, ker je viskoznost bistvena za določitev različnih uporab proizvedenih vrst PET. Štelo se je, da je treba trditev sprejeti, in metodologija za izračun stopnje dampinga in stopnje škode je bila ustrezno prilagojena.
C. DAMPING
(21)
Kot pojasnjuje uvodna izjava 20, je bila metodologija za izračun stopnje dampinga prilagojena in stopnja dampinga za vsako zadevno državo je zdaj izračunana za vsako vrsto izdelka posebej.
1. Iran
1.1 Normalna vrednost
(22)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 16 do 18 začasne uredbe.
1.2 Izvozna cena
(23)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 19 začasne uredbe.
1.3 Primerjava
(24)
Uvodna izjava 23 začasne uredbe določa, da iranski izvoznik domnevnega vpliva sankcij proti Iranu ni mogel količinsko opredeliti tako, da bi ga lahko podprl z dokazi. V pripombah k začasni uredbi je družba trdila, da bi moral pošteno primerjavo zagotoviti preiskovalni organ in ne izvoznik. Vendar je v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe možna prilagoditev za razlike v drugih dejavnikih, če se pokaže, da ti vplivajo na primerljivost cen in zlasti da stranke dosledno plačujejo različne cene na domačem trgu zaradi razlik v takšnih dejavnikih. Ker mora obstoj kakšnega koli drugega dejavnika pokazati proizvajalec izvoznik, se trditev zavrne in potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 20 do 23 začasne uredbe.
1.4 Stopnja dampinga
(25)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 24 do 25 začasne uredbe.
(26)
Dokončna stopnja dampinga za Iran, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 26,8 %.
2. Pakistan
2.1 Normalna vrednost
(27)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 27 do 29 začasne uredbe.
2.2 Izvozna cena
(28)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 30 začasne uredbe.
2.3 Primerjava
(29)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 31 do 32 začasne uredbe.
2.4 Stopnja dampinga
(30)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 33 začasne uredbe.
(31)
Dokončna stopnja dampinga za edinega pakistanskega proizvajalca izvoznika, tj. Novatex Limited, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 0,6 %, tj. pod stopnjo de minimis v smislu člena 9(3) osnovne uredbe.
(32)
Ker v Pakistanu ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka, se dokončni ukrepi ne uvedejo.
3. Združeni arabski emirati
3.1 Normalna vrednost
(33)
Po spremembi metodologije, pojasnjeni v uvodnih izjavah 20 in 21, so se rezultati preizkusa običajnega poteka trgovanja, opisanega v uvodnih izjavah 37 in 38 začasne uredbe, za nekatere vrste izdelkov spremenili. Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje izdelka navedene vrste ali kadar je bilo tehtano povprečje cene navedene vrste izdelka pod stroškom proizvodnje, je normalna vrednost zato temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje le navedene vrste izdelka.
(34)
Kadar dobičkonosne prodaje kake vrste izdelka ni bilo, se je štelo, da ni bila prodana zadostna količina te vrste izdelka, da bi bila domača cena primerna osnova za določitev normalne vrednosti.
(35)
Kadar se domača cena kake vrste izdelka v prodaji proizvajalca izvoznika ni mogla uporabiti za določitev normalne vrednosti, se je normalna vrednost računsko določila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(36)
Pri računskem določanju normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, zneski za prodajne, splošne in upravne stroške ter za dobičke na podlagi člena 2(6) osnovne uredbe temeljijo na dejanskih podatkih o proizvodnji in prodaji pri običajnem poteku trgovanja s podobnim izdelkom s strani obravnavanega proizvajalca izvoznika.
3.2 Izvozna cena
(37)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 39 začasne uredbe.
3.3 Primerjava
(38)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 40 do 41 začasne uredbe.
3.4 Stopnja dampinga
(39)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 42 začasne uredbe.
(40)
Začasna stopnja dampinga za edinega proizvajalca izvoznika ZAE, tj. LBF RAK LLC, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 0,6 %, tj. pod stopnjo de minimis v smislu člena 9(3) osnovne uredbe.
(41)
Ker v ZAE ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka, se dokončni ukrepi ne uvedejo.
D. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije, industrija Unije in potrošnja Unije
(42)
K proizvodnji Unije, industriji Unije in potrošnji Unije ni bilo prejetih pripomb. Zato se potrdijo uvodne izjave 45 do 50 začasne uredbe.
2. Uvoz iz zadevnih držav
2.1 Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza
(43)
Ponovno se poudarja, da se je v uvodni izjavi 52 začasne uredbe zaradi ugotovitve, da je bila stopnja dampinga za Pakistan enaka stopnji de minimis, štelo, da učinka navedenega uvoza ni mogoče oceniti skupaj z dampinškim uvozom iz Irana in ZAE.
(44)
Ker je nadaljnja preiskava pokazala, da je bila stopnja dampinga za ZAE prav tako enaka stopnji de minimis, se šteje, da učinka navedenega uvoza ni mogoče oceniti skupaj z dampinškim uvozom iz Irana. Zato kumulativne ocene uvoza ni.
2.2 Obseg zadevnega uvoza
(45)
Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka v EU se je začel 2006 na razmeroma nizki stopnji, vendar je do OP postopoma naraščal in v OP dosegel 55 500 ton. Natančneje, uvoz iz Irana se je med letoma 2006 in 2007 več kot podvojil, nato se je leta 2008 v primerjavi z letom 2007 dodatno povečal za več kot 100 odstotnih točk, med letom 2008 in OP pa se je povečal za skoraj 130 odstotnih točk.
Preglednica 1
2006
2007
2008
OP
Obseg dampinškega uvoza iz Irana (v tonah)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indeks (2006 = 100)
100
227
341
472
Tržni delež dampinškega uvoza iz Irana
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Vir: Eurostat.
2.3 Tržni delež zadevnega uvoza
(46)
Tržni delež dampinškega uvoza iz Irana je leta 2006 znašal 0,4 % in se je v obravnavanem obdobju enakomerno povečal za 1,5 odstotne točke. Natančneje, med letoma 2006 in 2007 se je povečal za 0,5 odstotne točke, med letoma 2007 in 2008 za dodatne 0,5 odstotne točke, med 2008 in OP pa za 0,5 odstotne točke. Tržni delež dampinškega uvoza iz Irana je v OP znašal 1,9 %.
2.4 Cene
(i) Gibanje cen
(47)
Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju znižala za 11 %, pri čemer se je najbolj znižala med letom 2008 in OP. Natančneje, povprečna cena je leta 2007 ostala stabilna in se leta 2008 znižala za 2 odstotni točki, nato pa se je v OP znižala za dodatnih 9 odstotnih točk.
Preglednica 2
2006
2007
2008
OP
Cena uvoza iz Irana (EUR/tona)
1 033
1 034
1 008
920
Indeks
100
100
98
89
Vir: Eurostat.
(ii) Nelojalno nižanje prodajnih cen
(48)
Po začasnem razkritju je iranski izvoznik predložil navedbe, da je bila njegova stopnja škode ocenjena previsoko, ker je bilo ugotovljeno tehtano povprečje prodajne cene na enoto ocenjeno prenizko, pri čemer je bil napačno izračunan znesek za prilagoditev stopnje trgovanja. Vendar ni bil predlagan noben drug način ovrednotenja prilagoditve stopnje trgovanja. Osnova za stopnjo trgovanja, uporabljeno pri začasnem izračunu, je bil pavšalni znesek na tono, ki je provizija sodelujočega uvoznega agenta in znaša približno 1 % povprečne cene CIF. Za tako prilagoditev ni na voljo nobenih drugih informacij, zato se trditev zavrne. Ista stran je tudi trdila, da se ji zdi stopnja 2 % za stroške po uvozu ocenjena prenizko. Glede tega se ponovno poudari, da pri preiskavi ni sodeloval noben uvoznik in da dejanskega stroška po uvozu ni bilo mogoče preveriti. Ker ni na voljo nobenih drugih informacij, se je uporabila stopnja iz prejšnjih postopkov.
(49)
Glede na navedeno se dokončno potrdi, da so v Uniji prodajani dampinški izdelki s poreklom iz Irana nelojalno znižali prodajne cene industrije Unije za 3,2 %.
3. Položaj industrije Unije
(50)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da škode ni, ker glede na domnevni napačni vzorec ni bilo mogoče ekstrapolirati rezultatov za industrijo Unije skupaj. Trdilo se je na primer, da je navedba ene družbe (ki ni ena od vzorčenih), da uporablja nad 100 % zmogljivosti, jasen znak, da škode ni. Opozarja se, da so predložene informacije izvleček iz dokumentacije, ki jo je ta družba predložila borznim organom in niso preverjene. Te informacije se ne skladajo z informacijami iz dokumenta protidampinške preiskave. Poleg tega uporaba zmogljivosti enega samega proizvajalca EU v nobenem primeru ne more spremeniti ugotovitev o škodi, ki se nanašajo na skoraj vse druge kazalce škode za vzorčene proizvajalce EU in druge proizvajalce EU.
(51)
Ker drugih trditev in pripomb ni, se potrdijo uvodne izjave 63 do 82 začasne uredbe.
4. Sklep o škodi
(52)
Ker posebnih pripomb ni, se potrdi sklep o škodi iz uvodnih izjav 83 do 85 začasne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Učinek dampinškega uvoza
(53)
Obseg dampinškega uvoza iz Irana se je med letom 2006 in OP povečal za skoraj petkrat, pa tudi njegov ustrezni delež na trgu Unije, tj. za 1,5 odstotne točke, in tudi ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen (3,2 % v OP) je na splošno sovpadalo s poslabšanjem gospodarskega položaja industrije Unije. Zato se lahko sklepa, da je dampinški uvoz iz Irana vplival na ugotovljeno škodo v industriji Unije.
(54)
Pomembno je poudariti, da je bilo v vzporednem protisubvencijskem postopku ugotovljeno, da je kumuliran subvencioniran uvoz iz Pakistana, ZAE in Irana povzročil znatno škodo industriji Unije.
(55)
Na drugi strani se glede na precejšnji obseg in nizke cene uvoza iz Koreje in Pakistana tudi potrdi, da je navedeni uvoz v določeni meri pripomogel k škodi, ki je nastala industriji Unije, kot je navedeno v uvodnih izjavah 94 in 96 začasne uredbe.
(56)
V tem postopku je prodajne cene industrije Unije nelojalno nižal tudi znaten uvoz iz ZAE (približno 150 000 ton).
(57)
Hkrati je bil tržni delež uvoza iz Irana pod 1 % v 2006 in 2007, v OP pa je bil le blizu 2 %, kar znaša 55 000 ton.
(58)
Treba je tudi opozoriti, da je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen, ugotovljeno pri iranskem proizvajalcu, nižje od nedampinškega uvoza iz ZAE.
2. Sklep o vzročni zvezi
(59)
Čeprav je navedena analiza pokazala, da je imel uvoz s poreklom iz Irana nekaj negativnega vpliva na položaj industrije Unije, se ugotavlja, da ta vpliv sam po sebi ni dosegel stopnje, ki bi se lahko štela za znatno po členu 3(6) osnovne uredbe.
F. ZAKLJUČEK POSTOPKA
(60)
Preiskava je pokazala, da se zadevni izdelek, uvožen iz Pakistana in ZAE, ni prodajal po dampinških cenah. Zato se postopek glede Pakistana in ZAE zaključi brez uvedbe ukrepov.
(61)
Preiskava je pokazala, da je uvoz zadevnega izdelka iz Irana potekal po dampinških cenah in do neke mere pripomogel k škodi, ki je nastala industriji Unije.
(62)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 59, pa je bilo ugotovljeno, da negativni vpliv iranskega uvoza na položaj industrije Unije ni dosegel stopnje, da bi se ga lahko označilo kot znatnega.
(63)
Glede na to, da dampinški uvoz s poreklom iz Irana ni povzročil znatne škode, se temu ustrezno ugotavlja, da je postopek tudi glede Irana treba zaključiti brez uvedbe ukrepov.
(64)
Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo iz Uredbe (EU) št. 472/2010, se sprostijo -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Protidampinški postopek v zvezi z uvozom polietilen tereftalata z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5, trenutno uvrščenega v oznako KN 3907 60 20 in s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov, se zaključi.
Člen 2
Uredba (EU) št. 472/2010 se razveljavi. Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo iz Uredbe (EU) št. 472/2010, uvedeno na uvoz polietilen tereftalata z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5, trenutno uvrščenega v oznako KN 3907 60 20 in s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov, se sprostijo.
Člen 3
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 28. septembra 2010