PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1368/2011
ze dne 21. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1121/2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o režimy podpory pro zemědělce stanovené v hlavě IV a V uvedeného nařízení, a nařízení (ES) č. 1122/2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém v rámci režimů přímých podpor pro zemědělce stanovených v uvedeném nařízení, a k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o podmíněnost v rámci režimu přímé podpory pro odvětví vína
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (1), a zejména na čl. 142 písm. c), l) a n),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na základě zkušeností získaných při provádění nařízení Komise (ES) č. 1121/2009 (2) a nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 (3) a zejména vylepšení podpůrných systémů využívaných orgány státní správy při provádění uvedených nařízení je vhodné tato dvě nařízení zlepšit a zjednodušit, pokud jde o správu přímých plateb a související kontroly.
(2)
V souladu s čl. 16 odst. 3 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 1122/2009 mohou členské státy používat informace dostupné v počítačové databázi systému identifikace a evidence skotu pro účely žádosti o podporu pro chovatele skotu. Je vhodné vyjasnit počátek retenčního období platného v souladu s článkem 61 nařízení (ES) č. 1121/2009 pro případy, kdy členské státy této možnosti využijí. Dále by tyto členské státy měly za účelem zjednodušení mít možnost místo podání žádosti podle článku 62 uvedeného nařízení předložit prohlášení o účasti. Nařízení (ES) č. 1121/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(3)
Je třeba aktualizovat některé definice stanovené v nařízení (ES) č. 1122/2009. Dále bude od roku 2012 zavedena oddělená platba za bobuloviny podle článku 129 nařízení (ES) č. 73/2009. Proto by měla být podle toho změněna definice režimů podpory souvisejících s touto oblastí a měl by být stanoven vhodný postup pro podávání žádostí.
(4)
V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 členské státy stanoví nejzazší termín pro podání jednotné žádosti. Po podání jednotné žádosti mají zemědělci možnost v žádosti provést změny ve lhůtách stanovených v čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009. Administrativní kontroly a kontroly na místě se uplatní na přijaté konečné verze žádostí podaných členskými státy. Členské státy, které se rozhodnou stanovit nejzazší termín pro podání žádostí na dřívější datum, než jaké je stanoveno v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009, by měly být rovněž schopny kontroly zahájit a dokončit dříve. Tyto členské státy by proto měly mít povoleno stanovit nejzazší termín pro změny jednotné žádosti na dřívější datum, než jaké stanoví čl. 14 odst. 2. Aby však měli zemědělci dostatek času pro oznámení případných změn, mělo by toto datum být stanoveno nejdříve 15 dní po nejzazším termínu stanoveném členskými státy pro podání jednotné žádosti.
(5)
V důsledku zavedení podpory „na plochu“ oddělené od výroby se kontroly na místě v řadě případů omezují na ověřování rozlohy a způsobilosti dotčené plochy. Tyto kontroly se do velké míry provádějí formou dálkového průzkumu. Souběžně s tím členské státy pravidelně aktualizují svůj identifikační systém zemědělských pozemků. Metodika, která se pro tyto aktualizace používá, může být podobná provádění kontrol na místě pomocí dálkového průzkumu. V duchu zjednodušení a za účelem snížení administrativních nákladů je tudíž vhodné povolit členským státům, které provádějí systematické aktualizace identifikačních systémů zemědělských pozemků, používat výsledky těchto aktualizací místo tradiční kontroly na místě. Aby se zamezilo vzniku dalšího rizika neoprávněných plateb, je zapotřebí stanovit kritéria, která musejí splňovat systémy řízení a kontroly v členských státech, jež si tuto možnost zvolí. Tato kritéria by měla zejména stanovit intervaly a rozsah aktualizace, podrobnosti týkající se používaných ortosnímků, požadovanou kvalitu identifikačního systému zemědělských pozemků a maximální roční chybovost.
(6)
Požadavek, aby skot v zemědělském podniku splňoval ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97 (4), se kontroluje prostřednictvím kontrol na místě prováděných v rámci podmíněnosti. Aktuálně existuje povinnost v rámci kontrol způsobilosti přímých plateb kontrolovat také zvířata, na něž není žádána žádná podpora. Tato doplňková kontrola se použije pouze v členských státech, které se rozhodly zachovat vázané přímé platby pro skot. Za účelem zajištění stejné kontrolní zátěže ve všech členských státech a zjednodušení kontrol na místě pro zemědělce a vnitrostátní orgány je však vhodné zrušit kontrolu zvířat, na něž není požadována žádná podpora, v rámci kontrol způsobilosti, pokud členské státy nevyužijí možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1122/2009.
(7)
V souladu s čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 1122/2009 je zemědělec povinen uvědomit příslušný orgán, pokud je zvíře během retenčního období přemístěno jinam. Aby se zamezilo riziku nepřiměřeného snížení platby, je nutné v případě zvířat stanovených jako způsobilá pro poskytnutí platby určit pravidla pro případy, kdy nebylo oznámení o přesunu zvířat podáno, ale kdy je možné příslušná zvířata v hospodářství dotčeného zemědělce bezprostředně identifikovat při kontrole na místě.
(8)
Pravidla systému identifikace a evidence zvířat by měla zejména zajistit vysledovatelnost zvířat. Ztráta obou ušních značek v případě skotu a jakékoli ušní značky v případě ovcí a koz způsobí, že zvíře již není způsobilé k získání plateb a zároveň způsobí snížení v souladu s články 65 a 66 nařízení (ES) č. 1122/2009. Existují nicméně situace, kdy tato zvířata lze identifikovat jiným způsobem, a kde je tak vysledovatelnost příslušných zvířat zajištěna.
(9)
V souladu s čl. 63 odst. 4 písm. a) nařízení (ES) č. 1122/2009, pokud skot ohlášený pro platbu ztratí jednu ze dvou ušních značek a je možné ho jednoznačně identifikovat ostatními prostředky systému pro identifikaci a evidenci skotu, je toto zvíře stále zahrnuto v počtu zjištěných zvířat, a tudíž je způsobilé pro získání platby. Systém pro identifikaci a evidenci skotu je navíc obecně dobře zaveden. A proto v případech, kdy skot ztratí obě ušní značky a lze ho jednoznačně identifikovat, měl by být zahrnut v počtu zjištěných zvířat, a tudíž způsobilý pro získání platby. To by však mělo platit pouze v případě, že zemědělec přijal opatření pro nápravu situace před oznámením kontroly na místě. Aby se zamezilo riziku neoprávněných plateb, mělo by být uplatnění tohoto pravidla omezeno na jedno zvíře.
(10)
Nařízením Rady č. 21/2004 ze dne 17. prosince o stanovení systému identifikace a evidence ovcí a koz a o změně nařízení (ES) č. 1782/2003 a směrnic 92/102/EHS a 64/432/EHS (5) byl zaveden nový systém pro identifikaci ovcí a koz, a proto je vhodné zavést podobné ustanovení pro ovce a kozy vykazované k platbě.
(11)
Členské státy, jež využijí možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1122/2009, by měly mít povoleno stanovit, že oznámení zemědělce v případě nahrazení zvířete během retenčního období lze nahradit oznámením v počítačové databázi pro identifikaci a evidenci skotu. Tato možnost by měla být dána k dispozici všem členským státům.
(12)
Kromě toho jsou některá ustanovení nařízení (ES) č. 1122/2009 zastaralá a měla by být zrušena.
(13)
Nařízení (ES) č. 1122/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Řídicí výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů a řídicí výbor pro přímé platby nezaujaly stanovisko ve lhůtě stanovené jejich předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1121/2009 se mění takto:
1)
V článku 61 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pokud však členský stát využije možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1122/2009, stanoví datum, kterým počíná období uvedené v prvním odstavci tohoto článku.“
2)
V článku 62 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:
„3. Pokud členský stát využije možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1122/2009, může mít žádost o prémii na krávy bez tržní produkce mléka podobu prohlášení o účasti, jímž se rovněž splní požadavky stanovené v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) a b) tohoto článku. Členský stát může rozhodnout, jestli prohlášení o účasti předložené za daný rok platí pro jeden nebo více následujících roků, pokud informace uvedené v prohlášení o účasti zůstávají přesné.“
Článek 2
Nařízení (ES) č. 1122/2009 se mění takto:
1)
Článek 2 se mění takto:
a)
Bod 12 se nahrazuje tímto:
„(12)
„režimy podpory ‚na plochu‘“ se rozumí režim jednotné platby, platby „na plochu“ v rámci zvláštní podpory a všechny režimy podpory podle hlav IV a V nařízení (ES) č. 73/2009, kromě režimů podpory podle oddílů 7, 10 a 11 uvedené hlavy IV, oddělené platby na cukr podle článku 126 uvedeného nařízení a oddělené platby na ovoce a zeleninu podle článku 127 uvedeného nařízení a kromě oddělené platby na bobuloviny podle článku 129 uvedeného nařízení.“
b)
Bod 21 se nahrazuje tímto:
„(21)
„retenčním obdobím“ se rozumí období, během něhož musí být zvíře, na které byla podána žádost o podporu, drženo v hospodářství, jak je uvedeno v čl. 35 odst. 3 a článku 61 nařízení Komise (ES) č. 1121/2009 (6)
2)
Článek 13 se mění takto:
a)
Odstavce 2, 3 a 4 se zrušují;
b)
V odstavci 6 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„6. V případě žádosti o přechodné platby na ovoce a zeleninu podle hlavy IV kapitoly 1 oddílu 8 nařízení (ES) č. 73/2009 obsahuje jednotná žádost kopii smlouvy o zpracování nebo závazku k dodávce podle článku 32 nařízení (ES) č. 1121/2009.“
c)
V odstavci 8 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„8. Způsoby využití plochy uvedené v čl. 6 odst. 2 a příloze VI nařízení (ES) č. 73/2003 nebo ploch ohlášených pro účely zvláštní podpory podle článku 68 nařízení (ES) č. 73/2009, pokud uvedené plochy nemusejí být ohlášeny v souladu s tímto článkem, se ohlašují pod samostatnou hlavičkou na formuláři jednotné žádosti.“
3)
V čl. 14 odst. 2 se vkládá nový pododstavec, který zní:
„Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy stanovit dřívější nejzazší termín pro oznámení změn. Toto datum však musí být minimálně 15 kalendářních dní po nejzazším termínu pro podání jednotné žádosti stanovené v souladu s čl. 11 odst. 2.“
4)
V části II hlavě II se název kapitoly IV nahrazuje tímto:
„Podpora pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny, oddělená platba na cukr a oddělená platba na ovoce a zeleninu a oddělená platba na bobuloviny“
5)
Článek 17 se mění takto:
a)
Název se nahrazuje tímto:
„Požadavky týkající se žádostí o podporu pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny, oddělenou platbu na cukr a oddělenou platbu na ovoce a zeleninu a oddělenou platbu na bobuloviny“
b)
V odstavci 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:
„1. Zemědělci, kteří žádají o podporu pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny podle hlavy IV kapitoly 1 oddílu 7 nařízení (ES) č. 73/2009, o oddělenou platbu na cukr podle článku 126 uvedeného nařízení nebo o oddělenou platbu na ovoce a zeleninu podle článku 127 nebo o oddělenou platbu na bobuloviny podle článku 129 uvedeného nařízení, předloží žádost o podporu, jež obsahuje veškeré informace, které jsou nezbytné pro stanovení způsobilosti pro podporu, a to zejména:“
6)
V čl. 28 odst. 1 se zrušuje písmeno f).
7)
Vkládá se nový článek 31a, který zní:
„Článek 31a
Kombinované kontroly na místě
1. Odchylně od článku 31 a v souladu s podmínkami stanovenými v tomto článku mohou členské státy v případě režimu jednotné platby a režimu jednotné platby na plochu podle hlavy III a hlavy V kapitoly 2 nařízení (ES) č. 73/2009 rozhodnout o nahrazení kontrol kontrolního vzorku, které se stanoví na základě analýzy rizik uvedené v čl. 31 odst. 1 prvním pododstavci tohoto nařízení, kontrolami založenými na ortosnímcích používaných pro aktualizaci identifikačního systému zemědělských pozemků podle článku 6.
Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci může být učiněno na národní nebo regionální úrovni. Region tvoří celá oblast, kterou pokrývá jeden nebo více autonomních identifikačních systémů zemědělských pozemků.
Členské státy identifikační systém zemědělských pozemků systematicky aktualizují a kontrolují všechny zemědělce v celé oblasti, na něž se vztahuje, maximálně po dobu tří let, přičemž ročně pokryjí minimálně 25 % způsobilých hektarů zaznamenaných v identifikačním systému zemědělských pozemků. Členský stát, který má v identifikačním systému zemědělských pozemků zaregistrováno méně než 150 000 hektarů způsobilých k podpoře, se může odchýlit od požadavku na minimální roční pokrytí.
Před uplatněním tohoto článku členské státy provedou úplnou aktualizaci identifikačního systému zemědělských pozemků, na něž se vztahuje, za předchozí tři roky.
Ortosnímky použité k aktualizaci nesmějí být k datu jejich použití pro účely aktualizace identifikačního systému zemědělských pozemků, jak je uvedeno v prvním pododstavci, starší než 15 měsíců.
2. Kvalita identifikačního systému zemědělských pozemků posuzovaná v souladu s čl. 6 odst. 2 za dva roky předcházející uplatnění tohoto článku musí být dostatečná, aby bylo zaručeno účinné ověření podmínek, za kterých se podpory udělují.
3. Chybovost zjištěná v náhodně vybraném vzorku zkontrolovaném na místě nesmí překročit 2 % během dvou let předcházejících uplatnění tohoto článku. Chybovost navíc nesmí překročit 2 % během dvou po sobě jdoucích let při uplatňování tohoto článku.
Členský stát musí chybovost potvrdit v souladu s metodikou vypracovanou na úrovni Unie.
4. Ustanovení čl. 35 odst. 1 se vztahují na kontroly prováděné v souladu s odstavci 1, 2 a 3.“
8)
První věta článku 33 prvního odstavce se nahrazuje tímto:
„Kontroly na místě zahrnují všechny zemědělské pozemky, pro které byla žádána podpora v rámci režimů podpor uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 73/2009.“
9)
Článek 37 se zrušuje.
10)
Článek 41 se nahrazuje tímto:
„Článek 41
Časové rozvržení kontrol na místě
1. Na celé retenční období pro dotyčný režim podpory se rozloží alespoň 60 % minimální míry kontrol na místě stanovené v čl. 30 odst. 2 písm. b) druhém pododstavci. Zbývající procentní podíl kontrol na místě se rozloží na celý rok.
Pokud však retenční období začíná před podáním žádosti o podporu nebo nelze-li jej stanovit předem, kontroly na místě stanovené v čl. 30 odst. 2 písm. b) druhém pododstavci se rozloží na celý rok.
2. Na celé retenční období se rozloží alespoň 50 % minimální míry kontrol na místě stanovené v čl. 30 odst. 2 písm. c). Avšak v těch členských státech, ve kterých není plně zaveden a používán systém stanovený nařízením (ES) č. 21/2004, pokud jde o kozy a ovce, zejména ve vztahu k identifikaci zvířat a řádnému vedení evidence, se v průběhu retenčního období provede a rozloží celková minimální míra kontrol na místě v plném rozsahu.“
11)
Článek 42 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Kontroly na místě ověří, jestli jsou splněny všechny podmínky způsobilosti a zahrnují všechna hospodářská zvířata, pro která byly podány žádosti o podporu, včetně zvířat nahrazených během retenčního období v souladu s článkem 64, která se stále nacházejí v hospodářství, v rámci režimů podpory podléhajících kontrole. V případě kontrol režimů podpory pro skot a v případech, kdy členské státy využijí možnosti uvedené v čl. 16 odst. 3, je nutné zkontrolovat také potenciálně způsobilý skot.
Kontroly na místě zahrnují zejména ověření, zda počet zvířat přítomných v hospodářství, pro která byly podány žádosti o podporu, a případně počet kusů skotu, které jsou potenciálně způsobilé, odpovídají počtu zvířat zapsaných v evidencích, a pokud jde o skot, počtu zvířat nahlášených do počítačové databáze skotu.“
b)
Odstavec 2 se mění takto:
a)
písmeno c) se zrušuje;
b)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„(d)
je skot identifikován pomocí ušních značek a popřípadě doprovázen zvířecími pasy, zda je veden v evidenci a byl řádně nahlášen do počítačové databáze skotu.
Kontroly uvedené v písmenu d) mohou být provedeny na základě vzorku.“
12)
Články 43 a 44 se zrušují.
13)
V článku 45 se zrušují odstavce 2 a 3.
14)
Článek 57 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Pokud se v případě žádostí o podporu v rámci režimů podpory na „plochu“, zjistí, že zjištěná plocha s určitou skupinou plodin je větší než plocha ohlášená v žádosti o podporu, použije se pro výpočet podpory ohlášená plocha.“
b)
V odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„3. Aniž jsou dotčena snížení a vyloučení podle článků 58 a 60, překročí-li plocha ohlášená v jednotné žádosti plochu zjištěnou pro určitou skupinu plodin v případě žádostí o podporu v rámci režimů podpory na „plochu“, vypočítá se podpora na základě plochy zjištěné pro tuto skupinu plodin.“
15)
V článku 58 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Pokud plocha ve vztahu k určité skupině plodin vykazovaná pro účely jakéhokoli režimu podpory týkajícího se plochy přesahuje plochu zjištěnou v souladu s článkem 57 tohoto nařízení, vypočte se podpora na základě zjištěné plochy snížené o dvojnásobek zjištěného rozdílu, pokud tento rozdíl přesahuje buď 3 %, nebo dva hektary, ale ne více než 20 % zjištěné plochy.“
16)
Články 59 a 61 se zrušují.
17)
Článek 63 se mění takto:
a)
Vkládá se nový odstavec 3a, který zní:
„3a. Jestliže zemědělec neuvědomí příslušné orgány, že zvířata byla v průběhu retenčního období přemístěna jinam, jak požaduje čl. 16 odst. 1 druhý pododstavec, považují se dotčená zvířata za zjištěná, pokud byla provedena bezprostřední lokalizace zvířat v hospodářství v rámci kontroly na místě.“
b)
V odstavci 4 se vkládá písmeno (aa), které zní:
„(aa).
Pokud jeden kus skotu v hospodářství ztratil obě ušní značky, považuje se za zjištěný za předpokladu, že ho lze jednoznačně identifikovat podle evidence, zvířecího pasu, databáze nebo jinými prostředky stanovenými v nařízení (ES) č. 1760/2000, a za předpokladu, že držitel může prokázat, že již přijal opatření na nápravu situace před oznámením kontroly na místě;“
c)
Doplňuje se nový odstavec 5, který zní:
„5. Ovce nebo koza, která ztratila jednu ušní značku, se považuje za zjištěnou za předpokladu, že ji lze identifikovat prostřednictvím prvního identifikačního prostředku podle čl. 4 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 21/2004 a za předpokladu, že jsou splněny všechny ostatní požadavky systému na identifikaci a evidenci ovcí a koz.“
18)
V čl. 64 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Členský stát však může stanovit, že oznámení v počítačové databázi skotu o zvířatech, která opustila hospodářství, a jiných zvířatech, která dorazila do hospodářství ve lhůtách stanovených v prvním pododstavci, mohou nahradit informace, které je třeba zaslat příslušnému orgánu v souladu s prvním pododstavcem. V tomto případě, jestliže členský stát nevyužívá možnosti stanovené v čl. 16 odst. 3, zajistí jakýmkoli způsobem, že neexistují žádné pochybnosti ohledně toho, na která zvířata se žádosti zemědělců vztahují.“
19)
V čl. 65 odst. 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„V případě použití čl. 16 odst. 3 druhého pododstavce jsou zvířata, pro která lze potenciálně poskytnout podporu, která nejsou řádně identifikována nebo evidována v systému pro identifikaci a evidenci skotu, považována za zvířata, u kterých byly zjištěny nesrovnalosti.“
20)
V článku 66 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Pokud je v případě žádosti o podporu v rámci režimu podpory pro ovce/kozy zjištěn rozdíl mezi počtem ohlášených a zjištěných zvířat v souladu s čl. 63 odst. 3, 3a a 5, použije se přiměřeně čl. 65 odst. 2, 3 a 4 od prvního zvířete, u něhož byly nesrovnalosti zjištěny.“
21)
Článek 68 se zrušuje.
22)
V čl. 78 odst. 2 prvním pododstavci se písmeno d) nahrazuje tímto:
„(d)
s ohledem na režimy podpory, pro něž je stanoven rozpočtový strop v souladu s čl. 51 odst. 2, čl. 69 odst. 3, čl. 123 odst. 1 a čl. 128 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo se uplatňuje v souladu s čl. 126 odst. 2, čl. 127 odst. 2 a čl. 129 odst. 2 uvedeného nařízení, členské státy sečtou částky vyplývající z uplatnění písmen a), b) a c) tohoto odstavce.“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na žádosti o podporu, které se týkají hospodářských roků nebo prémiových období počínajících dnem 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2011.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1368/2011
z dne 21. decembra 2011
o spremembi Uredbe (ES) št. 1121/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi s shemami podpor za kmete iz naslovov IV in V Uredbe ter Uredbe (ES) št. 1122/2009 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kmete, določenih z navedeno uredbo, ter za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, določene za sektor vina
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (1), ter zlasti člena 142(c), (l) in (n) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Na podlagi pridobljenih izkušenj in zlasti izboljšav podpornih sistemov, ki jih nacionalne uprave uporabljajo pri izvajanju Uredbe Komisije (ES) št. 1121/2009 (2) in Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009 (3), je primerno ti dve uredbi izboljšati in poenostaviti glede upravljanja neposrednih plačil in s tem povezanih kontrol.
(2)
V skladu z drugim pododstavkom člena 16(3) Uredbe (ES) št. 1122/2009 države članice lahko podatke, ki so na voljo v računalniški zbirki podatkov sistema za identifikacijo in registracijo goveda, uporabljajo za zahtevke za pomoč za govedo. Primerno je uvesti pojasnilo o začetku obdobja obvezne reje, ki se uporablja v skladu s členom 61 Uredbe (ES) št. 1121/2009, kadar so države članice to možnost uporabile. Poleg tega bi zaradi poenostavitve te države članice morale imeti možnost, da namesto zahtevka iz člena 62 navedene uredbe predložijo izjavo o sodelovanju. Uredbo (ES) št. 1121/2009 je zato treba ustrezno spremeniti.
(3)
Nekatere opredelitve iz Uredbe (ES) št. 1122/2009 je treba posodobiti. Poleg tega bo leta 2012 uvedeno ločeno plačilo za jagodičje iz člena 129 Uredbe (ES) št. 73/2009. Zato je treba opredelitev shem pomoči na površino ustrezno spremeniti ter določiti ustrezen postopek predložitve zahtevka.
(4)
V skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1122/2009 morajo države članice določiti zadnji datum za predložitev enotnega zahtevka. Kmeti imajo po predložitvi enotnega zahtevka možnost, da zahtevek spremenijo v rokih, ki so določeni v členu 14(2) Uredbe (ES) št. 1122/2009. Administrativne kontrole in pregledi na kraju samem so odvisni od prejema končnih zahtevkov držav članic. Države članice, ki kot zadnji datum za predložitev zahtevkov določijo datum, ki nastopi prej, kot datum, določen v členu 11(2) Uredbe (ES) št. 1122/2009, bi morale imeti možnost, da kontrole začnejo in zaključijo prej. Zato je treba tem državam članicam omogočiti, da kot zadnji datum za spremembe enotnega zahtevka določijo datum, ki nastopi prej kot datum, določen v členu 14(2). Kmeti pa morajo imeti dovolj časa za priglasitev morebitnih sprememb, zato ta datum ne sme biti prej, kot 15 dni po zadnjem datumu, ki ga države članice določijo za predložitev enotnega zahtevka.
(5)
Zaradi uvedbe podpore na površino, ki je ločena od proizvodnje, so pregledi na kraju samem v številnih primerih omejeni na preverjanje velikosti in statusa upravičenosti zadevne površine. V veliki meri se ti pregledi izvajajo z daljinskim zaznavanjem. Hkrati države članice redno posodabljajo svoj sistem za identifikacijo enot rabe ali poljin. Metodologija, ki se uporablja za take posodobitve, je lahko podobna izvajanju pregledov na kraju samem z daljinskim zaznavanjem. Zato je v duhu poenostavitve in zaradi zmanjšanja administrativnih stroškov primerno, da se državam članicam, ki sistematično posodabljajo svoje sisteme za identifikacijo enot rabe ali poljin, dovoli, da namesto dela tradicionalnih pregledov na kraju samem uporabijo rezultate takih posodobitev. Da se prepreči ustvarjanje dodatnih tveganj za neupravičena plačila, je treba opredeliti merila, ki jih morajo izpolnjevati sistemi upravljanja in nadzora v državah članicah, ki izberejo to možnost. Ta merila bi morala zlasti obravnavati časovne razmike in zajetje posodobitve, podatke o uporabljenih ortoposnetkih, zahtevano kakovost sistema za identifikacijo enot rabe ali poljin ter najvišjo letno stopnjo napak.
(6)
S pregledi na kraju samem, ki se opravljajo v okviru navzkrižne skladnosti, se nadzoruje, da govedo na kmetiji izpolnjuje zahtevo Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (4). Trenutno je obvezno pregledovati tudi živali, za katere se ne zahteva pomoč v okviru kontrol upravičenosti neposrednih plačil. Te dodatne kontrole se uporabljajo samo v državah članicah, ki so se odločile za ohranitev vezanih neposrednih plačil za govedo. Zaradi enakega bremena nadzora v vseh državah članicah in zaradi poenostavitve pregledov na kraju samem za kmete in nacionalne organe pa je primerno, da se odpravijo pregledi živali, za katere se ne zahteva pomoč v okviru kontrol upravičenosti, razen če države članice uporabljajo možnost iz drugega pododstavka člena 16(3) Uredbe (ES) št. 1122/2009.
(7)
V skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 1122/2009 mora kmet v primeru, ko je žival premaknjena na drugo lokacijo v obdobju obvezne reje, o tem obvestiti pristojni organ. Da se prepreči tveganje nesorazmernega znižanja plačil, je treba določiti pravila za živali, ugotovljene kot upravičene do plačil za primere, kjer je bilo obvestilo o premikih živali izpuščeno, vendar je ustrezne živali mogoče med pregledom na kraju samem na gospodarstvu zadevnega kmeta takoj identificirati.
(8)
Pravila o sistemu za identifikacijo in registracijo živali bi morala zlasti zagotoviti sledljivost živali. Izguba obeh ušesnih znamk goveda ter izguba ene od ušesnih znamk ovce ali koze bi pomenila, da žival ni več upravičena do plačil in povzroči tudi znižanja iz členov 65 in 66 Uredbe (ES) št. 1122/2009. Vendar obstajajo razmere, ko je take živali mogoče identificirati drugače in je tako zagotovljena sledljivost zadevnih živali.
(9)
V skladu s členom 63(4)(a) Uredbe (ES) št. 1122/2009 je govedo, prijavljeno za plačilo, ki je izgubilo eno od dveh ušesnih znamk in se lahko jasno in posamično identificira z drugimi sredstvi sistema za identifikacijo in registracijo goveda, še vedno vključeno v število ugotovljenih živali in tako upravičeno do plačila. Poleg tega je sistem za identifikacijo in registracijo goveda na splošno dobro uveljavljen. Zato bi eno govedo, ki je izgubilo obe ušesni znamki in je njegovo identiteto mogoče nedvomno ugotoviti, tudi moralo biti vključeno v število ugotovljenih živali in tako upravičeno do plačila. To pa se lahko uporablja le, če je kmet pred napovedjo pregleda na kraju samem izvedel ukrepe za izboljšanje stanja, in da se prepreči tveganje za neupravičena plačila, je treba uporabo tega pravila omejiti na eno samo žival.
(10)
Na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 21/2004 z dne 17. decembra 2003 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in direktiv 92/102/EGS in 64/432/EGS (5) se izvaja nov, izboljšan sistem za identifikacijo ovc in koz in zato je primerno uvesti podobno določbo za ovce in koze, prijavljene za plačilo.
(11)
Državam članicam, ki uporabljajo možnost iz drugega pododstavka člena 16(3) Uredbe (ES) št. 1122/2009, je treba omogočiti, da določijo, da priglasitve v računalniški zbirki podatkov za identifikacijo in registracijo goveda nadomestijo obvestilo kmeta v primeru nadomestitve živali v obdobju obvezne reje. Vse države članice bi morale imeti na razpolago to možnost.
(12)
Nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1122/2009 so postale zastarele in jih je treba črtati.
(13)
Uredbo Sveta (ES) št. 1122/2009 je zato treba ustrezno spremeniti.
(14)
Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov in Upravljalni odbor za neposredna plačila nista poslala mnenja v roku, ki ga je določil predsednik -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (ES) št. 1121/2009 se spremeni:
1.
Členu 61 se doda naslednji odstavek:
„Kadar pa država članica uporablja možnost iz drugega pododstavka člena 16(3) Uredbe (ES) št. 1122/2009, določi datum začetka obdobja iz prvega odstavka tega člena.“
2.
Členu 62 se doda naslednji odstavek 3:
„3. Kadar država članica uporablja možnost iz drugega pododstavka člena 16(3) Uredbe (ES) št. 1122/2009, ima zahtevek za premijo za krave dojilje lahko obliko izjave o sodelovanju, ki tudi izpolnjuje zahteve iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena. Država članica lahko odloči, da je izjava o sodelovanju, predložena za dano leto, veljavna še eno ali več naslednjih let, če informacije, navedene v izjavi o sodelovanju, ostajajo točne.“
Člen 2
Uredba (ES) št. 1122/2009 se spremeni:
1.
Člen 2 se spremeni:
(a)
točka (12) se nadomesti z naslednjim:
„(12)
‚sheme pomoči na površino‘ pomenijo shemo enotnega plačila, plačila na površino v okviru posebne podpore in vse sheme pomoči iz naslovov IV in V Uredbe (ES) št. 73/2009, razen tistih iz oddelkov 7, 10 in 11 naslova IV, razen ločenega plačila za sladkor iz člena 126 navedene uredbe in razen ločenega plačila za sadje in zelenjavo iz člena 127 navedene uredbe ter razen ločenega plačila za jagodičje iz člena 129 navedene uredbe.“;
(b)
točka 21 se nadomesti z naslednjim:
„(21)
‚obdobje obvezne reje‘ pomeni obdobje, v katerem mora žival, za katero je bil vložen zahtevek za pomoč, ostati na kmetijskem gospodarstvu, kakor je določeno v členu 35(3) in členu 61 Uredbe Komisije (ES) št. 1121/2009 (6)
2.
Člen 13 se spremeni:
(a)
odstavki 2, 3 in 4 se črtajo;
(b)
prvi pododstavek odstavka 6 se nadomesti z naslednjim:
„6. Pri zahtevku za prehodna plačila za sadje in zelenjavo iz oddelka 8 poglavja 1 naslova IV Uredbe (ES) št. 73/2009 enotni zahtevek vsebuje kopijo pogodbe za predelavo ali zaveze za dobavo v skladu s členom 32 Uredbe (ES) št. 1121/2009.“;
(c)
prvi pododstavek odstavka 8 se nadomesti z naslednjim:
„8. Raba površin iz člena 6(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 in tistih iz Priloge VI k navedeni uredbi ali površin, prijavljenih za posebno podporo, določeno v členu 68 Uredbe (ES) št. 73/2009, kadar teh površin ni treba prijaviti v skladu s tem členom, se prijavi v posebni rubriki na obrazcu enotnega zahtevka.“
3.
Odstavku 2 člena 14 se doda naslednji pododstavek:
„Z odstopanjem od prvega pododstavka države članice lahko določijo zgodnejši datum za priglasitev sprememb. Vendar pa ta datum ne sme biti prej, kot 15 koledarskih dni po datumu, ki je v skladu s členom 11(2) določen kot zadnji datum za predložitev enotnega zahtevka.“
4.
V delu II pod naslovom II se naslov poglavja IV nadomesti z naslednjim:
„ Pomoč za pridelovalce sladkorne pese in trsa, ločeno plačilo za sladkor, ločeno plačilo za sadje in zelenjavo ter ločeno plačilo za jagodičje “.
5.
Člen 17 se spremeni:
(a)
naslov se nadomesti z naslednjim:
„Zahteve v zvezi z zahtevki za pomoč za pridelovalce sladkorne pese in trsa, ločeno plačilo za sladkor, ločeno plačilo za sadje in zelenjavo ter ločeno plačilo za jagodičje“.
(b)
V odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
„1. Kmetje, ki zaprosijo za pomoč za pridelovalce sladkorne pese in trsa iz oddelka 7 poglavja 1 naslova IV Uredbe (ES) št. 73/2009, za ločeno plačilo za sladkor iz člena 126 navedene uredbe, za ločeno plačilo za sadje in zelenjavo iz člena 127 navedene uredbe ali za ločeno plačilo za jagodičje iz člena 129 navedene uredbe, predložijo zahtevek za pomoč, ki vsebuje vse informacije, potrebne za ugotovitev upravičenosti do pomoči, in zlasti:“.
6.
V členu 28(1) se črta točka (f).
7.
Doda se nov člen 31a:
„Člen 31a
Združeni pregledi na kraju samem
1. Z odstopanjem od člena 31 in pod pogoji iz tega člena se države članice lahko glede sheme enotnega plačila in sheme enotnega plačila na površino iz naslova III in naslova V poglavja 2 Uredbe (ES) št. 73/2009 odločijo, da preglede kontrolnega vzorca, ki se določi na podlagi analize tveganja iz prvega pododstavka člena 31(1) te uredbe, nadomestijo s pregledi, ki temeljijo na ortoposnetkih, ki se uporabljajo za posodabljanje sistema za identifikacijo enot rabe ali poljin iz člena 6.
Odločitev iz prvega pododstavka se lahko sprejme na nacionalni ali na regionalni ravni. Regijo sestavlja cela površina, zajeta v enem ali več avtonomnih sistemih za identifikacijo enot rabe ali poljin.
Države članice sistematično posodabljajo svoj sistem za identifikacijo enot rabe ali poljin in pregledujejo vse kmete na celotni površini, ki jo sistem zajema najmanj vsaka tri leta in vsako leto je zajetih najmanj 25 % upravičenih hektarov, vpisanih v sistemu za identifikacijo enot rabe ali poljin. Države članice, ki imajo v sistemu za identifikacijo enot rabe ali poljin vpisanih manj kot 150 000 upravičenih hektarov, lahko odstopajo od zahteve najmanjšega zajetja na leto.
Pred uporabo tega člena države članice popolnoma posodobijo zadevni sistem za identifikacijo enot rabe ali poljin v prejšnjih treh letih.
Ortoposnetki, ki se uporabljajo za posodobitev, na dan uporabe za posodobitev sistema za identifikacijo enot rabe ali poljin iz prvega pododstavka ne smejo biti starejši od 15 mesecev.
2. Kakovost sistema za identifikacijo enot rabe ali poljin, ocenjena v skladu s členom 6(2) v dveh letih pred uporabo tega člena, je zadostna, da zagotovi učinkovito preverjanje pogojev, pod katerimi se pomoči dodelijo.
3. Stopnja napak, ugotovljenih v naključnem vzorcu, ki se pregleda na kraju samem, v dveh letih pred uporabo tega člena ne presega 2 %. Ko se uporablja ta člen, stopnja napak v dveh zaporednih letih ne presega 2 %.
Stopnjo napak potrdi država članica v skladu z metodologijo, pripravljeno na ravni Unije.
4. Člen 35(1) se uporablja za preglede, ki se opravljajo v skladu z odstavki 1, 2 in 3.“
8.
Prvi stavek prvega odstavka člena 33 se nadomesti z naslednjim:
„Pregledi na kraju samem zajemajo vse enote rabe ali poljine, za katere se zahteva pomoč v okviru shem pomoči, navedenih v Prilogi I k Uredbi (EGS) št. 73/2009.“
9.
Člen 37 se črta.
10.
Člen 41 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 41
Časovna razporeditev pregledov na kraju samem
1. Vsaj 60 % najmanjše stopnje pregledov na kraju samem, določenih v drugem pododstavku člena 30(2)(b), se razporedi čez celotno obdobje obvezne reje za zadevno shemo pomoči. Preostali odstotek pregledov na kraju samem se razporedi čez vse leto.
Kadar pa se obdobje obvezne reje začne pred vložitvijo zahtevka za pomoč ali ga ni mogoče določiti vnaprej, se pregledi na kraju samem, določeni v drugem pododstavku člena 30(2)(b), razporedijo čez vse leto.
2. Vsaj 50 % najmanjše stopnje pregledov na kraju samem, določenih v členu 30(2)(c), se razporedi čez celotno obdobje obvezne reje. Najmanjša stopnja pregledov na kraju samem pa se v celoti izvede in razporedi čez obdobje obvezne reje v državah članicah, kadar se sistem, uveden z Uredbo (ES) št. 21/2004, v zvezi z ovcami in kozami, ter zlasti glede identifikacije živali in pravilnega vodenja registrov, ne izvaja in ne uporablja v celoti.“
11.
Člen 42 se spremeni:
(a)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
„1. Pregledi na kraju samem preverijo, ali so izpolnjeni vsi pogoji za upravičenost in zajemajo vse živali, za katere so bili vloženi zahtevki za pomoč v okviru shem pomoči, vključno z živalmi, ki so bile v obdobju obvezne reje nadomeščene v skladu s členom 64 in ki so še vedno na kmetijskem gospodarstvu. Pri pregledih shem pomoči za govedo in kadar država članica uporabi možnost iz člena 16(3), se pregleda tudi potencialno upravičeno govedo.
Pregledi na kraju samem vključujejo zlasti preverjanje, ali število živali, prisotnih na kmetijskem gospodarstvu, za katere so bili vloženi zahtevki, in, kjer je to primerno, število potencialno upravičenega goveda, ustreza številu živali, vpisanih v registre, in pri govedu številu živali, priglašenih v računalniško zbirko podatkov za govedo.“;
(b)
odstavek 2 se spremeni:
(a)
točka (c) se črta;
(b)
točka (d) se nadomesti z naslednjim:
„(d)
da je govedo identificirano z ušesnimi znamkami in da ga, kjer je to primerno, spremljajo potni listi za živali in da je vpisano v register ter da je bilo pravilno priglašeno v računalniško zbirko podatkov za govedo.
Pregledi iz točke (d) se lahko opravijo na podlagi vzorca.“
12.
Člena 43 in 44 se črtata.
13.
Odstavka 2 in 3 člena 45 se črtata.
14.
Člen 57 se spremeni:
(a)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
„1. Če se pri zahtevkih za pomoč v okviru shem pomoči na površino ugotovi, da je površina skupine posevkov večja od tiste, ki je prijavljena v zahtevku za pomoč, se za izračun pomoči uporabi prijavljena površina.“;
(b)
prvi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:
„3. Brez poseganja v znižanja in izključitve v skladu s členoma 58 in 60 se pri zahtevkih za pomoč v okviru shem pomoči na površino, pomoč izračuna na podlagi površine, ugotovljene za to skupino posevkov, če površina, prijavljena v enotnem zahtevku, presega površino, ugotovljeno za to skupino posevkov.“
15.
Prvi odstavek člena 58 se nadomesti z naslednjim:
„Če je v zvezi s skupino posevkov površina, prijavljena za namene shem pomoči na površino, večja od površine, ugotovljene v skladu s členom 57, se pomoč izračuna na podlagi ugotovljene površine, znižane za dvakratno ugotovljeno razliko, če je ta razlika več kakor 3 % ali dva hektarja, vendar ne več kakor 20 % ugotovljene površine.“
16.
Člena 59 in 61 se črtata.
17.
Člen 63 se spremeni:
(a)
vstavi se nov odstavek 3a:
„3a. Če kmet pristojnih organov ni obvestil, da so bile živali premaknjene na drugo lokacijo v obdobju obvezne reje, kakor zahteva drugi pododstavek člena 16(1), se zadevne živali štejejo za ugotovljene, če se med pregledom na kraju samem takoj locirajo na gospodarstvu.“;
(b)
v odstavek 4 se vstavi naslednja točka (aa):
„(aa).
Kadar je eno samo govedo na gospodarstvu izgubilo obe ušesni znamki, se šteje za ugotovljeno pod pogojem, da je žival še vedno mogoče identificirati z registrom, potnim listom za živali, zbirko podatkov ali na drug način, določen v Uredbi (ES) št. 1760/2000 in pod pogojem, da imetnik lahko dokaže, da je pred napovedjo pregleda na kraju samem izvedel ukrepe za izboljšanje stanja;“;
(c)
doda se odstavek 5:
„5. Ovca ali koza, ki je izgubila eno ušesno znamko, se šteje za ugotovljeno pod pogojem, da jo je še vedno mogoče identificirati s prvim sredstvom za identifikacijo v skladu s členom 4(2)(a) Uredbe (ES) št. 21/2004 in pod pogojem, da so izpolnjene vse druge zahteve sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz.“
18.
V členu 64(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Država članica pa lahko določi, da priglasitve v računalniški zbirki podatkov za govedo o živali, ki je zapustila kmetijsko gospodarstvo, in o drugi živali, ki je prišla na gospodarstvo, v okviru rokov iz prvega pododstavka lahko nadomestijo informacije, ki jih je treba na podlagi prvega pododstavka poslati pristojnemu organu. Kadar država članica ne uporabi možnosti iz člena 16(3), v tem primeru z vsemi sredstvi zagotovi, da ni nobenega dvoma, katere živali so zajete v zahtevkih kmetov.“
19.
V členu 65(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„V primeru uporabe drugega pododstavka člena 16(3) se potencialno upravičene živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za identifikacijo in registracijo goveda, štejejo za živali, pri katerih so bile ugotovljene nepravilnosti.“
20.
V členu 66 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
„1. Kadar se pri zahtevkih za pomoč v okviru shem pomoči za ovce/koze ugotovi razlika med številom prijavljenih in številom ugotovljenih živali v skladu s členi 63(3), 63(3a) in 63(5), se smiselno uporabljajo členi 65(2), 65(3) in 65(4) že za prvo žival, za katero se ugotovijo nepravilnosti.“
21.
Člen 68 se črta.
22.
V prvem pododstavku člena 78(2) se točka (d) nadomesti z naslednjim:
„(d)
glede tistih shem podpor, za katere je zgornja meja proračuna določena v skladu s členi 51(2), 69(3), 123(1) in 128(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 ali uporabljena v skladu s členi 126(2), 127(2) in 129(2) navedene uredbe, država članica doda zneske, ki izhajajo iz uporabe točk (a), (b) in (c) tega odstavka.“
Člen 3
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se za zahtevke za pomoč, ki se nanašajo na tržna leta ali premijska obdobja z začetkom 1. januarja 2012.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 21. decembra 2011