PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010
ze dne 20. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.
(4)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.
(11)
Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.
(12)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.
(14)
Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.
5. Ověření získaných informací
(15)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:
5.1. Vyvážející výrobci v Indii
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore.
5.2. Výrobci v Unii
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(19)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25-30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.
1. Objem dovozu
(21)
Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:
(tuny)
2006
2007
2008
OPŠ
Indie
3
4
19
31
Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj - Comext
(22)
Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.
(23)
Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z […] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.
(24)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.
(25)
Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
2. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
2.1. Výrobní kapacita
(26)
Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.
(27)
Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(28)
Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.
(29)
Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
2.2. Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy
(30)
Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.
(31)
Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.
(32)
Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.
(33)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.
2.3. Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou
(34)
Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.
(35)
Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.
(36)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(37)
Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.
3. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(38)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.
(39)
Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.
(41)
Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
(42)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.
(44)
Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (v t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)
2. Dovoz z Indie
(45)
Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.
(46)
Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.
3. Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí
(47)
Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(48)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.
(49)
Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(50)
Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.
(51)
Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.
(52)
Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.
(53)
Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(54)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.
5.2. Objem prodeje výrobního odvětví Unie
(55)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
5.3. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
(56)
Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
(57)
Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).
5.4. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:
2006
2007
2008
OPŠ
Výroba (v t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Výrobní kapacita (v t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Využití kapacity (v %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.5. Zásoby
(59)
Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (v t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.6. Prodejní ceny
(60)
Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:
2006
2007
2008
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
(61)
Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.
5.7. Ziskovost
(62)
Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.8. Investice a schopnost získat kapitál
(63)
Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.9. Návratnost investic
(64)
Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.
2006
2007
2008
OPŠ
Návratnost investic (v %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.10. Peněžní tok
(65)
Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.11. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(66)
Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivita (v t na zaměstnance)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.12. Růst
(67)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.
5.13. Velikost dumpingového rozpětí
(68)
Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.
5.14. Překonání účinků minulého dumpingu
(69)
Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.
5.15. Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie
(70)
Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.
(71)
Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.
(72)
Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.
(73)
Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh - jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí - znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(74)
Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.
(75)
Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(78)
Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(80)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(81)
Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.
(82)
Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.
(85)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.
(86)
Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(88)
Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.
(89)
Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem uživatelů
(90)
Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.
(91)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.
5. Závěr
(92)
Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.
(93)
Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.
(94)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(95)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.
(96)
Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.
(98)
Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.
(99)
Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.
(100)
Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.
(101)
Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.
(102)
S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Všechny ostatní společnosti
82,0 %
8900
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije je po dobu tří let roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1242/2010
z dne 20. decembra 2010
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vrvi iz sintetičnih vlaken s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) in člena 11(2) in (5) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Z Uredbo (ES) št. 1312/98 z dne 24. junija 1998 (2) je Svet po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) uvedel dokončne protidampinške dajatve („prvotni ukrepi“) na uvoz vrvi iz sintetičnih vlaken s poreklom iz Indije. Uvedene stopnje dajatve so znašale 53 % za enega indijskega proizvajalca izvoznika in 82 % za ves preostali uvoz s poreklom iz Indije („zadevna država“).
(2)
Po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („prejšnji pregled zaradi izteka ukrepov“) je Svet ohranil te ukrepe z Uredbo (ES) št. 1736/2004 z dne 4. oktobra 2004 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz vrvi iz sintetičnih vlaken s poreklom iz Indije (3).
2. Zahtevek za pregled
(3)
Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je 4. maja 2009 vložil Liaison Committee of EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord) („vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje vrvi iz sintetičnih vlaken v Uniji.
(4)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno ponovila.
(5)
Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda, zato je 7. oktobra 2009 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (4) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
3. Preiskava
3.1 Obdobje preiskave
(6)
Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca OPP („obravnavano obdobje“).
3.2 Strani, ki jih zadeva ta preiskava
(7)
Komisija je uradno obvestila znane proizvajalce Unije, izvoznike in proizvajalce izvoznike v zadevni državi, predstavnike zadevne države, uvoznike in združenje uporabnikov, ki jih je preiskava zadevala, o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov.
(8)
Zainteresiranim stranem je bila dana možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
4. Vzorčenje
(9)
Zaradi domnevno velikega števila proizvajalcev Unije in proizvajalcev izvoznikov v Indiji se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(10)
Javilo se je pet indijskih proizvajalcev, od katerih sta dva pripadala isti skupini, ter predložilo zahtevane informacije v določenem roku in izrazilo željo po vključitvi v vzorec. Štiri od teh petih družb so proizvajale in izvažale zadevni izdelek na trg Unije med OPP. Peta družba ni izvažala zadevnega izdelka na trg Unije med OPP. Vseh pet družb je bilo obravnavanih kot sodelujoče družbe in so bile obravnavane za vzorčenje. Ravni sodelovanja iz Indije, tj. odstotka izvoza indijskih sodelujočih družb v Unijo v primerjavi s celotnim indijskim izvozom v Unijo, ni bilo mogoče izračunati, saj je bil celoten izvoz v Unijo med OPP, o katerem je poročalo pet sodelujočih družb, znatno večji od obsega, ki ga je zabeležil Eurostat za ves izvoz iz Indije, in sicer iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od (21) do (23).
(11)
Vzorec je bil izbran v dogovoru z indijskimi organi in je vključeval tiste štiri družbe, ki so poročale o izvozu v Unijo. Dve od štirih vzorčenih družb sta bili povezani. Treba je opozoriti, da je v prvotni preiskavi sodeloval le eden proizvajalec izvoznik, za katerega trenutno velja individualna protidampinška dajatev. Treba je tudi opozoriti, da v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa ni sodeloval noben od indijskih proizvajalcev izvoznikov, zato so v skladu z določbami člena 18(1) osnovne uredbe ugotovitve temeljile na razpoložljivih dejstvih.
(12)
Osemnajst proizvajalcev Unije (vseh petnajst pritožnikov in trije drugi proizvajalci, ki skupaj pomenijo 78 % celotne proizvodnje Unije) je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi informacij, prejetih od sodelujočih proizvajalcev Unije, je Komisija izbrala vzorec petih proizvajalcev Unije, ki pomenijo približno 40 % industrije Unije, kot je opredeljeno v uvodni izjavi (40), in okoli polovico prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev Unije nepovezanim kupcem v Uniji. Vzorec je bil izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje in geografske pokritosti proizvajalcev znotraj Unije, ki bi ga v razpoložljivem času bilo razumno mogoče pregledati. Eden od petih vzorčenih proizvajalcev Unije je začel delovati v obravnavanem obdobju, zato njegovi podatki niso bili uporabljeni v analizi gibanj kazalcev škode, da bi se izognili izkrivljanju navedenih gibanj. Kljub temu pa so podatki ostalih štirih vzorčenih proizvajalcev Unije, uporabljeni v analizi navedenih gibanj, ostali reprezentativni.
(13)
Komisija je poslala vprašalnike petim vzorčenim proizvajalcem Unije in štirim vzorčenim indijskim proizvajalcem izvoznikom.
(14)
Izpolnjene vprašalnike je poslalo vseh pet vzorčenih proizvajalcev Unije. Eden od štirih vzorčenih indijskih proizvajalcev izvoznikov je prenehal sodelovati, medtem ko so drugi trije (dva od njih sta povezana) izpolnjene vprašalnike poslali pravočasno. Iz tega razloga je na koncu vzorec indijskih proizvajalcev izvoznikov zajemal tiste tri indijske družbe, ki so odgovorile na vprašalnik.
5. Preverjanje prejetih informacij
(15)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za določitev nadaljevanja ali verjetnosti ponovitve dampinga in škode ter za določitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
5.1 proizvajalci izvozniki v Indiji:
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2 proizvajalci Unije
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalska),
-
Eurorope SA (Grčija),
-
Lanex A.S. (Češka),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalska),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Avstrija).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(16)
Zadevni izdelek je enak kot pri prvotni preiskavi in je opredeljen, kot sledi: vrvi, vrvje, motvozi, konopci in kabli, vključno prepletene ali vpletene, impregnirane, prevlečene, prekrite, obložene z gumo ali plastično maso, iz polietilena ali polipropilena, razen vrvi za povezovanje ali strojno pakiranje, številke več kot 50 000 deciteksov (5 g/m), ter iz drugih sintetičnih vlaken iz najlona ali drugih poliamidov ali iz poliestrov, številke več kot 50 000 deciteksov (5 g/m). Zadevni izdelek je trenutno uvrščen pod oznake KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 in 5607 50 19. Zadevni izdelek se uporablja za široko paleto pomorskih in industrijskih uporab, zlasti na področju pomorskih prevozov (še posebno za priveze) in ribiške industrije.
(17)
Ena zainteresirana stran je trdila, da zgoraj navedeni motvozi za privez ne spadajo v opredelitev zadevnega izdelka, ker je treba zaradi spojev, ki so pritrjeni na te motvoze, take izdelke deklarirati kot „izdelke iz motvozov“, ki so uvrščeni pod drugo oznako KN (glej tudi uvodno izjavo (23)). Vendar je treba navesti, da se sklic na motvoze za privez uporablja samo v okviru uporab različnih vrst zadevnega izdelka, ki so vse opredeljene kot vrvi iz sintetičnih vlaken, kot je določeno v uvodni izjavi (16).
2. Podobni izdelek
(18)
Kot se je izkazalo v prvotni preiskavi in kot potrjuje ta preiskava, zadevni izdelek in vrvi iz sintetičnih vlaken, ki jih proizvajajo in prodajajo indijski proizvajalci izvozniki na domačem trgu, ter vrvi iz sintetičnih vlaken, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije na trgu Unije, so v vseh pogledih enaki ter imajo enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti. Zato se ti izdelki štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
(19)
Ena zainteresirana stran je trdila, da izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije, ni mogoče primerjati z zadevnim izdelkom, saj so proizvajalci Unije začeli uporabljati novo vrsto surovin, imenovano Dyneema, ki je veliko dražja od drugih surovin, ker so iz nje izdelani izdelki precej bolj odporni. Vzorčeni indijski proizvajalci dejansko ne uporabljajo te vrste surovine. Vendar pa je treba najprej navesti, da zadevni izdelki pomenijo le majhen del izdelkov, ki jih prodajajo proizvajalci Unije. Čeprav nekateri proizvajalci v Uniji vse pogosteje uporabljajo to vrsto vlakna, pa vrvi iz surovine Dyneema dejansko predstavljajo le majhen del proizvodnje Unije. Medtem ko lahko znatne razlike med stroški surovin (lahko so okrog 25-30-krat dražje) zlasti lahko nekoliko vplivajo na kazalnik škode v zvezi s povprečno prodajno ceno industrije Unije, pa je vpliv vrvi iz surovine Dyneema na celovito oceno še vedno omejen zaradi ogromne količine „standardnih vrvi“, ki se proizvajajo v Uniji. Drugič, vsi izračuni tega pregleda zaradi izteka ukrepov so temeljili na primerjavi ustreznih vrst izdelka, pri kateri so bile upoštevane različne surovine. Zato razlika v različnih vrstah izdelka ne more izkrivljati izračunov. Vsekakor ima izdelek, za katerega se uporablja surovina, kot je na primer Dyneema, še vedno enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti kot zadevni izdelek. Trditev je bila zato zavrnjena.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
(20)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali ponovil zaradi morebitnega prenehanja veljavnosti ukrepov, ki veljajo za Indijo.
1. Obseg uvoza
(21)
Na podlagi podatkov Eurostata je bil obseg uvoza zadevnega izdelka iz Indije v obravnavanem obdobju zanemarljiv. Med OPP je obseg uvoza iz Indije znašal 31 ton, tj. manj kot 0,1 % potrošnje Unije med OPP.
(v tonah)
2006
2007
2008
OPP
Indija
3
4
19
31
Uvoz zadevnega izdelka iz Indije, vir - Comext
(22)
Vendar pa so po preverjenih podatkih tri družbe, vključene v vzorec, v Unijo odpremile veliko večje količine zadevnega izdelka med OPP, kot jih je sporočil Eurostat. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so v prvotni preiskavi uvozniki predložili informacije, ki kažejo na to, da nekaj količin zadevnega izdelka, nabavljenega iz Indije, ni bilo sproščenih v prosti promet na trgu Unije, temveč so bile dane v carinska skladišča in prodane čezoceankam ali naftnim ploščadim. En proizvajalec pritožnik je ta argument ponovil v tej preiskavi. Zaradi pomanjkanja sodelovanja pristaniških trgovcev v preiskavi te trditve ni bilo mogoče preveriti. Vendar pa je bilo na podlagi seznama kupcev, ki so ga predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki, jasno, da so bili kupci večinoma ladijski, pomorski in naftni dobavitelji v pristaniščih Unije. Na podlagi zgoraj navedenega se zdi, da je razlika med statističnimi podatki in sporočenimi podatki posledica takih prodaj.
(23)
Treba je tudi navesti, da je zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov vključeval trditve glede obstoja praks izogibanja. V zvezi s tem je vložnik navedel, da je nekaj količin vrvi iz sintetičnih vlaken iz Indije v Unijo prišlo pod tarifno številko 5609 (izdelki iz […] vrvi, vrvja, motvozov, konopcev in kablov), ki pa ni predmet ukrepov. Vendar pa nobena informacija iz te preiskave ni podprla tega stališča.
(24)
Na podlagi zgoraj navedenega se šteje, da je bilo 31 ton zadevnega izdelka dejansko uvoženih iz Indije na carinsko območje Unije v OPP. V zvezi s preverjenim izvozom treh vzorčenih indijskih proizvajalcev v pristanišča Unije, ki ni bil sproščen v prosti promet na trgu Unije, se ta izvoz šteje za del indijskega izvoza v druge tretje države.
(25)
Ker ni bilo velikega obsega uvoza iz Indije v Unijo, tudi ni podlage za reprezentativno analizo verjetnosti nadaljevanja dampinga ali škode. Zaradi omejenega obsega uvoza dejansko ni mogoče sklepati, da je med OPP obstajal škodljiv damping iz Indije. Zato je bila analiza osredotočena na verjetnost ponovitve dampinga in škode v primeru izteka ukrepov.
2. Verjeten razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov
2.1 Proizvodna zmogljivost
(26)
Preučeno je bilo, ali v zadevni državi obstaja neizkoriščena proizvodna zmogljivost, ki bi ustvarila možnost nadaljevanja dampinškega izvoza v primeru razveljavitve ukrepov.
(27)
Ugotovljeno je bilo, da je proizvodna zmogljivost treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov med letom 2007 in OPP strmo narasla, medtem ko se je v istem obdobju izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala. Proste zmogljivosti treh družb so v OPP znašale okoli 75 % potrošnje Unije. To kaže na verjetno povečanje obsega izvoza v Unijo v primeru izteka ukrepov.
(28)
V zvezi z drugimi proizvajalci vrvi iz sintetičnih vlaken v Indiji je znano, da je Garware, družba, ki je prenehala sodelovati po fazi vzorčenja, pomembna proizvajalka in ima po navedbah na njeni uradni spletni strani precejšnje proizvodne zmogljivosti. Poleg tega zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov navaja še štiri druge večje indijske proizvajalce. Obstaja tudi več srednje velikih in manjših indijskih proizvajalcev, ki pa imajo predvsem domačo prodajo. Ker ti indijski proizvajalci niso sodelovali, njihova proizvodna zmogljivost ni znana, vendar je mogoče predvidevati, da je trend sodelujočih družb primerljiv in da imajo ti proizvajalci več prostih zmogljivosti.
(29)
Po razkritju ugotovitev so vsi vzorčeni indijski proizvajalci spodbijali podatke o njihovih združenih prostih zmogljivostih. Vendar pa so vse navedene podatke pravzaprav sporočile družbe same, preverjeni pa so bili v okviru preiskav na kraju samem v vsaki družbi. Zato so bile te trditve zavrnjene.
2.2 Obseg prodaje pristaniščem Unije in drugim izvoznim trgom
(30)
Obseg izvoza treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v druge tretje države, vključno s prodajo pristaniščem Unije, ki ne vstopi v carinsko območje Unije, je velik in se je v obravnavanem obdobju povečal za okoli 80 %, kar pomeni skoraj polovico celotne prodaje proizvajalcev izvoznikov med OPP.
(31)
Dejanski uvoz v Unijo se je po uvedbi prvotnih ukrepov praktično ustavil. Vendar pa je treba navesti, da se je obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev v pristanišča Unije v obravnavanem obdobju močno povečal, in sicer z 61 na 785 ton. Glede na to, da dejanski uvoz v Unijo delno poteka po istih prodajnih poteh kot prodaja izdelkov v pristaniščih Unije, lahko ta vedno večja prisotnost na pragu trga Unije kaže na to, da bi lahko vzorčeni indijski proizvajalci - in morda tudi drugi - ob odsotnosti ukrepov v kratkem začeli prodajati večje količine zadevnega izdelka na trgu Unije.
(32)
Glede na zgoraj navedene izvozne usmerjenosti indijskih proizvajalcev in tudi njihovo vedno večjo prisotnost v pristaniščih Unije je mogoče sklepati, da je zelo verjetno, da bi se količine indijskega izvoza v Unijo v primeru izteka ukrepov močno povečale.
(33)
Po razkritju ugotovitev pregleda je en indijski proizvajalec navedel, da je indijski izvoz med trgi s potencialom rasti zelo raznolik po vsem svetu, zato se količine izvoza v Unijo ob odsotnosti ukrepov ne bi močno povečale. Priznava se, da je izvoz nekaterih indijskih proizvajalcev morda raznolik na različnih trgih, vendar se to ne more šteti za zadosten razlog za spremembo sklepnih ugotovitev, sprejetih na podlagi navedenih ugotovitev.
2.3 Razmerje med izvoznimi cenami pri izvozu v tretje države in normalno vrednostjo
(34)
Okvirni izračun dampinga je temeljil na preverjeni prodaji treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v pristanišča Unije, ki je kljub temu, da se šteje za del izvoza v druge tretje države, dober pokazatelj možnih cen indijske vrvi iz sintetičnih vlaken v primeru odsotnosti dajatev. Normalne vrednosti so temeljile na domačih cenah na indijskem trgu. Na podlagi teh podatkov je bil damping ugotovljen pri dveh od treh vzorčenih indijskih proizvajalcev. Ugotovljeno je bilo, da so stopnje dampinga v povprečju 10-odstotne in da jih je mogoče označiti za precejšnje, čeprav so veliko nižje od stopenj, ugotovljenih v prvotni preiskavi.
(35)
Primerjava cen, ki so jih dosegli trije vzorčeni proizvajalci izvozniki na trgih drugih tretjih držav (razen prodaje v pristaniščih Unije), z njihovimi domačimi cenami je pokazala podoben rezultat, čeprav so bile tako ugotovljene stopnje dampinga nižje.
(36)
Po razkritju ugotovitev te preiskave je en indijski proizvajalec trdil, da v zvezi z indijskim uvozom v Unijo damping ni bil ugotovljen. Vendar prav tako ni bilo nobenega dejanskega uvoza. Poleg tega je bil ugotovljen damping pri prodaji v pristanišča Unije in prodaji v druge tretje države. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(37)
Druga zainteresirana stran je trdila, da se stopnje dampinga, ugotovljene v tem pregledu, glede na znatne razlike v stroških dela med Unijo in Azijo ne morejo šteti za znatne v primerjavi z obstoječimi stopnjami dajatev. Vendar je treba navesti, da stroški dela v Uniji niso pomembni za izračun stopnje dampinga.
3. Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(38)
Na podlagi zgornje analize se sklene, da imajo proizvajalci izvozniki velik proizvodni potencial za ponovni začetek izvoza v Unijo v primeru izteka ukrepov. V zvezi s cenami je bilo ugotovljeno, da sta dva vzorčena proizvajalca prodajala v druge tretje države po dampinških cenah. Ob upoštevanju družbe Garware, ki je prenehala sodelovati, poleg tega obstaja pet drugih večjih proizvajalcev izvoznikov, navedenih v pritožbi, za katere je na podlagi razpoložljivih informacij mogoče domnevati, da sledijo trendu družb, za katere je bilo ugotovljeno, da prodajajo po dampinških cenah drugim tretjim državam.
(39)
Navedba, da indijski proizvajalci izvozniki ohranjajo strateški interes na trgu Unije, kar dokazuje vedno večji obseg izvoza v pristanišča Unije, in veliko razpoložljivih prostih zmogljivosti, kaže na to, da je zelo verjetno, da bodo indijski proizvajalci izvozniki v primeru izteka ukrepov ponovno začeli izvažati v Unijo velike količine izdelka. Ob upoštevanju cenovnega obnašanja indijskih izvoznikov na trgih tretjih držav je zelo verjetno, da bi ponoven izvoz potekal po dampinških cenah. Zato se sklene, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil ponovitev dampinga.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(40)
Proizvajalci Unije, ki pomenijo celotno proizvodnjo Unije, predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Proizvajalcev Unije je okoli 40.
(41)
Petnajst proizvajalcev Unije, v imenu katerih je združenje pritožnikov vložilo zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov, in trije drugi proizvajalci Unije so predložili informacije za izbor vzorca, zahtevanega v obvestilu o začetku. Kot je navedeno v uvodni izjavi (12), je bil vzorec petih proizvajalcev, ki predstavljajo približno 40 % industrije Unije, podrobno preiskan. V vzorec so bile vključene naslednje družbe:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalska),
-
Eurorope SA (Grčija),
-
Lanex A.S. (Češka),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalska),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Avstrija).
(42)
Kot je že navedeno v uvodni izjavi (12), je osemnajst sodelujočih proizvajalcev Unije predstavljalo 78 % celotne proizvodnje Unije med OPP.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Potrošnja na trgu Unije
(43)
Potrošnja vrvi iz sintetičnih vlaken v Uniji je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije (vključno s prodajo nesodelujočih proizvajalcev Unije, kot jo ocenjuje združenje pritožnikov) in vsega uvoza v Unijo na podlagi podatkov Eurostata.
(44)
Na podlagi navedenega je mogoče ugotoviti, da se je v obravnavanem obdobju potrošnja Unije zmanjšala za 7 %. Po 16-odstotnem porastu med letoma 2006 in 2007 je potrošnja med letom 2007 in OPP upadla za 20 %.
2006
2007
2008
OPP
Skupna potrošnja Unije (v tonah)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeks (2006 = 100)
100
116
107
93
Vir: preiskava (vzorčeni proizvajalci Unije), pritožnik (nevzorčeni proizvajalci Unije), Eurostat (uvoz)
2. Uvoz iz Indije
(45)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (21), je bil dejanski uvoz iz Indije v Unijo v obravnavanem obdobju zanemarljiv zaradi veljavnih učinkovitih protidampinških ukrepov.
(46)
Vendar pa, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (22), je indijskih proizvajalcev na pragu trga Unije vedno več, saj izvoz v pristanišča Unije ni predmet carinjenja in je zato prost zadevnih protidampinških dajatev.
3. Cene in obseg izvoza iz Indije v druge tretje države
(47)
Ker je bil dejanski izvoz iz Indije v Unijo zanemarljiv, je bila izvedena primerjava cen izvoza iz Indije v druge tretje države (vključno z izvozom, prodanim pristaniščem Unije, za katerega ne veljajo protidampinške dajatve) in cen prodaje vzorčenih proizvajalcev industrije Unije v Uniji.
(48)
Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je bil izvoz iz Indije v druge tretje države izveden po prodajnih cenah, ki so bile znatno nižje od cen industrije Unije. Tako ugotovljena razlika v ceni je dosegla raven 46 % in je v povprečju znašala 18 %.
(49)
Vrednost izvoza iz Indije v druge tretje države se je v obravnavanem obdobju povečala za več kot 30 %. Takšna prodaja je pomenila skoraj polovico skupnega prometa vzorčenih indijskih proizvajalcev izvoznikov v OPP.
4. Uvoz iz drugih držav
(50)
Kljub 7-odstotnemu zmanjšanju potrošnje na trgu Unije se je obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju povečal za 18 %. Zato se je tržni delež tega uvoza povečal s 17 % na 22 %.
(51)
Treba je navesti, da se je uvoz iz Ljudske republike Kitajske (LRK) v obravnavanem obdobju povečal za 46 %, kar pomeni tržni delež v višini 8,6 % (s 5,5 % v letu 2006). Čeprav natančne primerjave ni mogoče izvesti zaradi splošne narave podatkov Eurostata, ki niso podrobno razčlenjeni po vrsti izdelka, se zdi, da je povprečna cena kitajskega uvoza v Unijo znatno višja od povprečne cene indijskega izvoza. Poleg tega se zdi povprečna cena kitajskega izvoza v skladu s cenami industrije Unije.
(52)
Tržni delež uvoza iz Republike Koreje (Koreja) v Unijo je bil v obravnavanem obdobju nespremenljiv, in sicer okoli 3 %. Poleg tega se je skladno z vedno manjšo potrošnjo obseg tega uvoza zmanjšal za 6 %.
(53)
Uvoz iz vseh drugih tretjih držav je v OPP predstavljal manj kot 2-odstotni tržni delež na trgu vrvi iz sintetičnih vlaken v Uniji.
5. Gospodarski položaj industrije Unije
5.1 Uvodne opombe
(54)
Analizirani so bili vsi kazalci škode iz člena 3(5) osnovne uredbe. Kazalci v zvezi z obsegom prodaje in tržnim deležem proizvajalcev Unije so bili analizirani na podlagi podatkov, zbranih za vse proizvajalce Unije, tj. za industrijo Unije. Preiskava vseh drugih kazalcev škode je temeljila na informacijah, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, kot so bile preverjene v prostorih vsake družbe iz uvodne izjave (15). Kot že navedeno v uvodni izjavi (12), je eden od proizvajalcev Unije začel delovati v obravnavanem obdobju, zato njegovi podatki niso bili uporabljeni v analizi gibanj kazalcev škode, da bi se izognili izkrivljanju navedenih gibanj.
5.2 Obseg prodaje industrije Unije
(55)
Prodaja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, in sicer za 12 %. Kot že navedeno v uvodni izjavi (44), se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %, pri čemer se je velik upad začel leta 2007. Treba je poudariti, da se je obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije zmanjševal hitreje kot je upadala potrošnja:
2006
2007
2008
OPP
Obseg prodaje industrije Unije v Uniji (v tonah)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeks (2006 = 100)
100
113
102
88
Vir: Preiskava (vzorčeni proizvajalci Unije), pritožnik (nevzorčeni proizvajalci Unije)
5.3 Tržni delež industrije Unije
(56)
Razvoj dogodkov, naveden v prejšnji uvodni izjavi in zgornji tabeli, je privedel do izgube tržnega deleža industrije Unije med letom 2006 in OPP. Zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije se je nadaljevalo in izguba je dosegla 4,6 odstotnih točk:
2006
2007
2008
OPP
Tržni delež industrije Unije (v %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
95
94
Vir: preiskava (vzorčeni proizvajalci Unije), pritožnik (nevzorčeni proizvajalci Unije)
(57)
Treba je navesti, da je bila zgornja izguba tržnega deleža industrije Unije v veliki meri posledica vedno večjega tržnega deleža uvoza s Kitajske (glej uvodno izjavo (50)).
5.4 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(58)
Skladno z razvojem obsega prodaje je primerljivo upadel tudi obseg proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije, in sicer za 17 % v obravnavanem obdobju. Proizvodna zmogljivost se je v istem obdobju povečala za 5 %. To je povzročilo 20 % odstotni upad izkoriščenosti zmogljivosti med letom 2008 in OPP:
2006
2007
2008
OPP
Proizvodnja (v tonah)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeks (2006 = 100)
100
109
108
83
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeks (2006 = 100)
100
109
108
105
Izkoriščenost zmogljivosti (v %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeks (2006 = 100)
100
100
100
80
Vir: preiskava (vzorčeni proizvajalci Unije)
5.5 Zaloge
(59)
V zvezi z zalogami proizvajalci vrvi iz sintetičnih vlaken na splošno ohranjajo precej nizke ravni zalog, saj se večina izdelkov proizvede glede na povpraševanje. Mogoče je ugotoviti, da so se v obravnavanem obdobju povprečne zaloge zmanjšale, zlasti v OPP, kar je bila posledica zmanjšanja proizvodnje vrvi iz sintetičnih vlaken.
2006
2007
2008
OPP
Končne zaloge (v tonah)
1 073
982
1 156
905
Indeks (2006 = 100)
100
92
108
84
Vir: preiskava (vzorčeni proizvajalci Unije)
5.6 Prodajne cene
(60)
Povprečne cene podobnega izdelka, ki so ga v Uniji prodajali vzorčeni proizvajalci Unije, so se v obravnavanem obdobju do določene mere zvišale, zlasti v času med letom 2007 in OPP:
2006
2007
2008
OPP
Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto (v EUR/tono)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeks (2006 = 100)
100
99
108
109
Vir: preiskava (vzorčeni proizvajalci Unije)
(61)
Vendar pa je treba navesti, da je navedena povprečna prodajna cena izračunana na podlagi vseh vrst izdelkov, vključno z vrvmi iz sintetičnih vlaken najvišje vrednosti, na primer vrvi iz sintetičnih vlaken iz surovine Dyneema. Razlike v cenah teh različnih vrst izdelka so resnično velike (glej uvodno izjavo (19)). V zadnjih letih je industrija Unije povečala proizvodnjo izdelkov višje vrednosti, zato takšne vrvi iz sintetičnih vlaken predstavljajo naraščajoč delež znotraj njene ponudbe izdelkov. Takšne nedavne spremembe v ponudbi izdelkov so tudi razlog za zvišanje povprečnih prodajnih cen na enoto industrije Unije.
5.7 Dobičkonosnost
(62)
Zahvaljujoč po eni strani učinkovitim veljavnim ukrepom in po drugi strani diverzifikaciji ponudbe izdelkov so proizvajalci Unije lahko ohranili stabilno in zdravo raven dobičkonosnosti v celotnem obravnavanem obdobju:
2006
2007
2008
OPP
Dobičkonosnost industrije Unije (v %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeks (2006 = 100)
100
115
104
128
Vir: preiskava (vzorčeni proizvajalci Unije)
5.8 Naložbe in sposobnost zbiranja kapitala
(63)
V letih 2006 in 2007 je bila raven naložb sorazmerno visoka, nato pa se je zmanjšala na polovico prejšnjih zneskov. V OPP ni bilo praktično nobenih naložb.
2006
2007
2008
OPP
Neto naložbe (v EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeks (2006 = 100)
100
109
54
5
Vir: preiskava (vzorčeni proizvajalci Unije)
5.9 Donosnost naložb
(64)
V skladu s stabilnim trendom dobičkonosnosti se je skozi obravnavano obdobje povečala tudi donosnost naložb.
2006
2007
2008
OPP
Donosnost naložb (v %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeks (2006 = 100)
100
119
122
132
Vir: preiskava (vzorčeni proizvajalci Unije)
5.10 Denarni tok
(65)
Denarni tok vzorčenih proizvajalcev Unije je v obravnavanem obdobju ostal razmeroma stabilen:
2006
2007
2008
OPP
Denarni tok (v EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeks (2006 = 100)
100
132
129
115
Vir: preiskava (vzorčeni proizvajalci Unije)
5.11 Zaposlovanje, produktivnost in stroški dela
(66)
Med letoma 2006 in 2008 se je stanje na področju zaposlovanja vzorčenih proizvajalcev Unije razvijalo pozitivno. Vendar pa je med letom 2008 in OPP prišlo do upada števila zaposlenih zaradi zmanjšanega povpraševanja na trgu. Zmanjšano povpraševanje, ki je povzročilo zmanjšano proizvodnjo, je vodilo tudi do upada produktivnosti med letom 2008 in OPP. Letni stroški dela na zaposlenega so se do leta 2008 povečevali, nato pa v OPP nekoliko upadli.
2006
2007
2008
OPP
Zaposlenost (osebe)
638
665
685
623
Indeks (2006 = 100)
100
104
107
98
Letni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeks (2006 = 100)
100
107
114
110
Produktivnost (v tonah na zaposlenega)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeks (2006 = 100)
100
105
101
85
Vir: preiskava (vzorčeni proizvajalci Unije)
5.12 Rast
(67)
Med letom 2006 in OPP, ko se je potrošnja Unije zmanjšala za 7 % (glej uvodno izjavo (44)), se je obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije zmanjšal za 12 %, tržni delež industrije Unije pa se je zmanjšal za 6 odstotnih točk (glej uvodni izjavi (55) in (56)). Po drugi strani pa se je, medtem ko je obseg dejanskega indijskega uvoza zaradi veljavnih ukrepov ostal zanemarljiv, obseg uvoza iz drugih držav povečal za 18 % (predvsem zaradi uvoza iz LRK) in pridobil dodatnih 5 odstotnih točk tržnega deleža (glej uvodno izjavo (50)). Zato se sklene, da je industrijo Unije bolj prizadel upad potrošnje, zaradi katerega je utrpela večji upad obsega prodaje kot drugi akterji na trgu.
5.13 Višina stopnje dampinga
(68)
Zaradi dejstva, da je bil uvoz zadevnega izdelka iz Indije med OPP zanemarljiv, ni bilo mogoče določiti stopnje dampinga za dejanski uvoz iz Indije. Treba pa je navesti, da se je izvoz iz Indije v pristanišča Unije, ki ni predmet carinjenja, močno povečal, in ugotovljeno je bilo, da je bil del prodaje izveden po dampinških cenah.
5.14 Okrevanje od preteklega dampinga
(69)
Analizirano je bilo, ali industrija Unije še vedno okreva od učinkov preteklega dampinga. Sklenjeno je bilo, da je industriji Unije v veliki meri že uspelo okrevati od takih učinkov, saj se učinkoviti protidampinški ukrepi uporabljajo že dlje časa.
5.15 Sklepi o položaju industrije Unije
(70)
Zahvaljujoč dejstvu, da so učinkovite protidampinške dajatve uvedene za uvoz vrvi iz sintetičnih vlaken s poreklom iz Indije, se zdi, da je industriji Unije v veliki meri uspelo okrevati od učinkov preteklega škodljivega dampinga.
(71)
Kljub temu pa ni mogoče sklepati, da je položaj industrije Unije dober. Čeprav se zdi, da nekateri kazalci škode v zvezi s finančno uspešnostjo proizvajalcev Unije - predvsem dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok - kažejo precej stabilno sliko, drugi kazalci škode - zlasti obseg prodaje in tržni delež, proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti ter naložbe - jasno kažejo, da je bil položaj industrije Unije ob koncu OPP še vedno precej ranljiv. Po razkritju ugotovitev te preiskave je en indijski proizvajalec trdil, da industrija Unije med OPP ni utrpela škode. V zvezi s tem je treba navesti, da se ni trdilo, da je industrija Unije utrpela znatno škodo med OPP. Na podlagi ugotovitev pregleda je bilo sklenjeno, da so nekateri kazalniki pokazali stabilen položaj, medtem ko so drugi kazalniki razkrili znake škode.
(72)
Nekatere strani so trdile, da negativnih trendov nekaterih kazalnikov škode ni povzročil indijski uvoz, temveč globalna gospodarska kriza in povečan tržni delež kitajskega uvoza. V zvezi s tem je treba navesti, da negativni razvoj nekaterih kazalnikov ni bil pripisan skoraj neobstoječemu indijskemu uvozu. Poleg tega je bilo preučeno povečanje kitajskega uvoza, ki ni vplivalo na analizo verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga.
(73)
V zvezi s sposobnostjo preživetja industrije Unije na splošno je treba navesti, da se zdi, da je postopno uvajanje različnih izdelkov visoke vrednosti na trg - tako znotraj Unije kot tudi na trge tretjih držav - dolgoročno konkurenčnost industrije Unije postavilo na pozitivno pot, saj je število proizvajalcev, ki proizvajajo takšne visoko kakovostne vrvi iz sintetičnih vlaken, na svetovnem trgu trenutno omejeno.
F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
(74)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (25), je bila analiza zaradi zanemarljivega obsega uvoza zadevnega izdelka iz Indije v OPP osredotočena na verjetno ponovitev dampinga in škode.
(75)
Kot je podrobneje navedeno v uvodnih izjavah od (26) do (28), imajo indijski proizvajalci izvozniki na voljo zelo veliko prostih zmogljivosti. Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah od (30) do (32), so indijski proizvajalci močno usmerjeni in naklonjeni prodaji izdelkov v večjih količinah na izvoznih trgih. Še več, kot je navedeno v uvodni izjavi (31), so indijski proizvajalci močno in vedno bolj prisotni v pristaniščih Unije. Iz teh razlogov je mogoče sklepati, da bo uvoz iz Indije v Unijo v primeru izteka ukrepov zelo verjetno dosegel velike količine v kratkem časovnem obdobju.
(76)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah (34) in (35), se bo uvoz iz Indije v odsotnosti ukrepov verjetno nadaljeval po dampinških cenah. Poleg tega, kot je navedeno v uvodnih izjavah (47) in (48), je bilo tudi ugotovljeno, da dejstvo, da so prodajne cene indijskih proizvajalcev v povprečju za 18 % nižje od cen industrije Unije (in taka razlika v cenah lahko doseže tudi 46 %), nakazuje na to, da bi v odsotnosti ukrepov indijski proizvajalci zelo verjetno izvažali zadevni izdelek na trg Unije po cenah, precej nižjih od cen industrije Unije, tj. zelo verjetno je, da bi nelojalno nižali prodajne cene proizvajalcev Unije.
(77)
Glede na zgoraj navedeno je mogoče sklepati, da bi v odsotnosti ukrepov izvoz zadevnega izdelka iz Indije zelo verjetno ponovno potekal v velikih količinah in po cenah, ki bi močno nelojalno nižale cene industrije Unije.
(78)
Glede na precej ranljiv položaj industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (71) in (72), bi morebitne množične ponovitve dampinškega uvoza iz Indije po cenah, ki bi nelojalno nižale cene industrije Unije, zelo verjetno škodljivo vplivale na stanje industrije Unije. Predvsem bi znatna ponovitev dampinškega uvoza zelo verjetno pomenila dodatno zmanjšanje tržnega deleža in obsega prodaje industrije Unije, kar bi privedlo do zmanjšane proizvodnje in zmanjšanja števila zaposlenih. To bi skupaj z močnim pritiskom na cene zaradi uvoza, ki bi nelojalno nižal prodajne cene proizvajalcev Unije, povzročilo hitro in resno poslabšanje finančnega položaja industrije Unije.
(79)
Na podlagi navedenega se sklene, da v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode in ponovnega dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz Indije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvodne opombe
(80)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote.
(81)
Določitev interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih interesov vpletenih, tj. industrije Unije, uvoznikov, trgovcev, veletrgovcev in industrijskih uporabnikov zadevnega izdelka.
(82)
Opozoriti je treba, da se v prejšnjih preiskavah uvedba ukrepov ni štela kot nasprotujoča interesom Unije. Poleg tega je sedanja preiskava pregled zaradi izteka ukrepa, zato se preučuje položaj, v katerem veljajo protidampinški ukrepi.
(83)
Na podlagi tega se je preučilo, ali kljub sklepom o verjetnosti ponovitve dampinga in verjetnosti ponovitve škode, obstajajo nujni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije.
2. Interesi industrije Unije
(84)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah (56) in (73), je industriji Unije uspelo ohraniti znaten, čeprav vedno manjši tržni delež, medtem ko je diverzificirala svojo ponudbo izdelkov z uvedbo visokokakovostnih vrvi iz sintetičnih vlaken. Zato se lahko šteje, da je industrija Unije ostala strukturno sposobna preživeti.
(85)
Ob upoštevanju sklepnih ugotovitev glede položaja industrije Unije v uvodnih izjavah od (70) do (72) in v skladu z argumenti v zvezi z analizo verjetnosti ponovitve škode, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah od (74) do (79), je mogoče tudi ugotoviti, da bi se industrija Unije v primeru izteka ukrepov verjetno soočila z resnim poslabšanjem finančnega položaja, to pa bi privedlo do ponovitve znatne škode.
(86)
Glede na pričakovane količine in cene uvoza zadevnega izdelka iz Indije bi za industrijo Unije obstajalo veliko tveganje. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (78), bi tak uvoz povzročil nadaljnje zmanjšanje tržnega deleža, obsega prodaje in števila zaposlenih industrije Unije ter bi zmanjšal tudi njene cene, kar bi na koncu povzročilo manjšo dobičkonosnost industrije, podobno negativnim ravnem, ugotovljenim v prvotni preiskavi.
(87)
Glede na navedeno in v odsotnosti nasprotnih dokazov se sklene, da ohranitev obstoječih ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom industrije Unije.
3. Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev
(88)
Komisija je poslala vprašalnike desetim nepovezanim uvoznikom/trgovcem. Odzvala se je le ena družba, ki je izrazila ugovor. Ker pa je družba povezana z indijskim proizvajalcem vrvi iz sintetičnih vlaken, je ni mogoče obravnavati kot nepovezanega uvoznika. Ker je družba povezani uvoznik, je njen interes dejansko povezan z interesom njenega povezanega indijskega proizvajalca.
(89)
V teh okoliščinah se sklene, da ne obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi nakazovali, da bi nadaljevanje ukrepov bistveno negativno vplivalo na zadevne nepovezane uvoznike/trgovce.
4. Interes uporabnikov
(90)
Komisija je poslala dopis enemu industrijskemu združenju uporabnikov zadevnega izdelka. Noben uporabnik ni predložil izpolnjenega vprašalnika, združenje pa ni predložilo pisnih stališč.
(91)
Ker uporabniki niso sodelovali in glede na dejstvo, da bo učinek protidampinških ukrepov verjetno zanemarljiv v primerjavi z drugimi stroški industrij glavnih uporabnikov, kot so ladjedelništvo, strojništvo in upravljanje naftnih ploščadi, se sklene, da nadaljevanje ukrepov ne bo imelo pomembnega negativnega učinka za te uporabnike.
5. Sklepna ugotovitev
(92)
Mogoče je pričakovati, da bo nadaljevanje ukrepov zagotovilo, da se dampinški uvoz iz Indije na trgu Unije ne ponovi v velikih količinah v kratkem časovnem obdobju. Tako bo imela industrija Unije še vedno korist od konkurenčnih pogojev na trgu Unije ter manjše nevarnosti zaprtij in zmanjšanja števila zaposlenih. Koristni učinki bodo po pričakovanjih industriji Unije zagotavljali pogoje za razvoj inovativnih visokotehnoloških izdelkov za nove in specializirane uporabe.
(93)
Treba je tudi navesti, da po obravnavi interesa uvoznikov/trgovcev in uporabnikov v Uniji ni utemeljenih razlogov za domnevo, da bi nadaljevanje ukrepov imelo bistven negativni vpliv.
(94)
Glede na sklepne ugotovitve glede učinka nadaljevanja ukrepov na različne akterje na trgu Unije se sklene, da nadaljevanje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(95)
Ob upoštevanju navedenega, tj. med drugim velikih prostih zmogljivosti indijskih proizvajalcev, njihove močne izvozne usmeritve in vedno večje prisotnosti na pragu trga Unije, cen izvoza na trge drugih tretjih držav, ki niso dosegale normalne vrednosti in so bile v OPP tudi precej nižje od cen industrije Unije, ter glede na precej ranljiv položaj industrije Unije je zelo verjetno, da bi v primeru izteka ukrepov prišlo do ponovitve škodljivega dampinga iz Indije.
(96)
Vse zadevne strani so bile obveščene o pomembnih dejstvih in premislekih, na osnovi katerih se namerava priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov v njihovi sedanji obliki. Po tem obvestilu so imele na voljo rok za predložitev svojih stališč, vendar nobena ni predložila pripomb, ki bi upravičile spremembo zgornjih ugotovitev. Trditve v zvezi z razkritjem ugotovitev so bile obravnavane v ustreznih uvodnih izjavah te uredbe.
(97)
Iz navedenega sledi, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, uvedene z Uredbo (ES) št. 1736/2004.
(98)
Vendar pa so, ob upoštevanju, da je bila ugotovljena verjetnost ponovitve škodljivega dampinga, za ta postopek značilne posebne okoliščine, in sicer dolgo trajanje veljavnih ukrepov, ki so enkrat že bili podaljšani, in zelo omejene količine dejanskega uvoza iz Indije, kot je navedeno v uvodnih izjavah od (21) do (24). Ta dejstva je treba ustrezno upoštevati pri določitvi trajanja dodatno podaljšanih protidampinških ukrepov, ki bi moralo biti tri leta. Po razkritju je vložnik navedel, da je ukrepe treba podaljšati za pet let in da navedeni razlogi za krajše podaljšanje ne bi bili upravičeni.
(99)
Običajno se ukrepi v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe podaljšajo za obdobje pet let. V okviru preiskave je bilo sklenjeno, da je bil položaj industrije Unije ob koncu OPP še vedno občutljiv; dolgo je bila v finančnih težavah, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Zato si še ni popolnoma opomogla od škodljivega dampinga. Vendar pa so številni kazalniki škode pokazali, da je uvedba ukrepov že omogočila nekaj bistvenih izboljšav. Iz analize tega zapletenega položaja se sklepa, da si bo industrija Unije verjetno v celoti in trajno opomogla od preteklih učinkov škodljivega dampinga v krajšem času kot v običajnih petih letih. Ocenjeno je bilo, da mora biti ob upoštevanju celovite analize škode in verjetnega razvoja trga ob veljavnih ukrepih tri leta dovolj, da si industrija Unije dokončno gospodarsko in finančno opomore. Iz teh razlogov se zdi, da ukrepov ni treba ohraniti za daljše obdobje.
(100)
Zato se šteje, da dejstva, ugotovljena s preiskavo, ne podpirajo podaljšanja veljavnosti ukrepov za nadaljnjih pet let in da je treba veljavnost ukrepov zato omejiti na tri leta.
(101)
Individualna stopnja protidampinške dajatve iz člena 1 je bila določena na podlagi ugotovitev prvotne preiskave. Zato odraža stanje, ki je bilo ugotovljeno med prvotno preiskavo v zvezi z zadevno družbo. Ta stopnja dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporablja izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja zadevna družba, tj. posebej navedena pravna oseba. Uvoženi izdelki, ki so jih proizvedle katere koli druge družbe, ki niso posebej navedene v členu 1, vključno s subjekti, povezanimi s temi posebej navedenimi subjekti, ne morejo biti upravičeni do te stopnje dajatve in zanje velja dajatev, ki se uporablja na ravni države.
(102)
Vsak zahtevek za uporabo za navedeno družbo določene stopnje protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj nasloviti na Komisijo skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače prodaje in izvoza, ki sta povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če je primerno, se bo Uredba ustrezno spremenila z dopolnitvijo seznama družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatve -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Dokončna protidampinška dajatev se uvede za uvoz vrvi, vrvja, motvozov, konopcev in kablov, vključno prepletenih ali vpletenih, impregniranih, prevlečenih, prekritih, obloženih z gumo ali plastično maso, iz polietilena ali polipropilena, razen vrvi za povezovanje ali strojno pakiranje, številke več kot 50 000 deciteksov (5 g/m), ter iz drugih sintetičnih vlaken iz najlona ali drugih poliamidov ali iz poliestrov, številke več kot 50 000 deciteksov (5 g/m), trenutno uvrščenih pod oznake KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 in 5607 50 19 in s poreklom iz Indije.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
Družba
Stopnja dajatve
Dodatna oznaka TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Vse druge družbe
82,0 %
8900
3. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se za obdobje treh let.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 20. decembra 2010