NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 211/2011
ze dne 16. února 2011
o občanské iniciativě
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 24 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) posiluje občanství Unie a dále zvyšuje demokratické fungování Unie tím, že mimo jiné stanoví, že každý občan má právo se podílet na demokratickém životě Unie prostřednictvím evropské občanské iniciativy. Tento postup skýtá občanům možnost obrátit se přímo na Komisi a vyzvat ji, aby předložila návrh právního aktu Unie pro účely provedení Smluv, podobnou právu svěřenému Evropskému parlamentu článkem 225 Smlouvy o fungování EU a Radě článkem 241 Smlouvy o fungováni EU.
(2)
Postupy a podmínky vyžadované pro občanskou iniciativu by měly být jasné, jednoduché, uživatelsky vstřícné a přiměřené povaze občanské iniciativy, tak aby povzbuzovaly k účasti občanů a učinily Unii přístupnější. Měly by zajistit přiměřenou rovnováhu mezi právy a povinnostmi.
(3)
Měly by rovněž zajistit, aby pro občany Unie platily podobné podmínky pro podporu občanské iniciativy bez ohledu na to, z kterého členského státu pocházejí.
(4)
Komise by měla také poskytovat občanům na požádání informace a neformální rady k občanským iniciativám, zejména pokud jde o kritéria registrace.
(5)
Je třeba stanovit minimální počet členských států, z nichž musí občané pocházet. Aby se zajistilo, že občanská iniciativa bude odrážet zájem Unie a současně že používání tohoto nástroje bude i nadále jednoduché, měl by být tento počet stanoven na čtvrtinu členských států.
(6)
Za tímto účelem je rovněž vhodné stanovit minimální počet podepsaných osob pocházejících z každého z těchto členských států. Aby se občanům pro podporu občanské iniciativy zajistily podobné podmínky, měl by být tento minimální počet sestupným způsobem poměrný. Pro větší jasnost by měl být tento minimální počet pro každý členský stát stanoven v příloze k tomuto nařízení. Minimální počet podepsaných osob vyžadovaný v každém členském státě by se měl rovnat počtu členů Evropského parlamentu volených v daném státě vynásobenému 750. Komise by měla být zmocněna ke změně uvedené přílohy tak, aby odrážela veškeré změny ve složení Evropského parlamentu.
(7)
Je vhodné stanovit minimální věkovou hranici pro podporu občanské iniciativy. Tato hranice by měla být stanovena jako věk, kdy mají občané právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
(8)
Aby bylo možno občanskou iniciativu úspěšně uplatnit, je nutné, aby měla alespoň minimální organizovanou strukturu. Měla by mít podobu výboru občanů složeného z fyzických osob (organizátorů) pocházejících nejméně ze sedmi různých členských států, aby se podpořilo zformulování a reflexe témat celoevropského dosahu. V zájmu transparentnosti a plynulé a účinné komunikace by výbor občanů měl jmenovat zástupce, kteří budou během celého procesu prostředníky mezi ním a orgány Unie.
(9)
Subjekty, zejména organizace, které podle Smluv přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie, by měly mít možnost podpořit občanskou iniciativu, pokud tak činí plně transparentním způsobem.
(10)
Aby se zajistila soudržnost a transparentnost v souvislosti s navrhovanými občanskými iniciativami a aby se zamezilo situaci, kdy jsou podpisy sbírány na podporu návrhu občanské iniciativy, který není v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení, měla by být povinná registrace těchto iniciativ na internetové stránce, kterou Komise zpřístupní, před shromážděním potřebného počtu prohlášení o podpoře od občanů. Veškeré návrhy občanských iniciativ, které jsou v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení, by měly být Komisí zaregistrovány. Komise by měla provádět registraci v souladu s obecnými zásadami řádné správy.
(11)
Jakmile je návrh občanské iniciativy zaregistrován, mohou organizátoři sbírat prohlášení o podpoře od občanů.
(12)
Je vhodné k tomuto nařízení přiložit formulář prohlášení o podpoře uvádějící údaje, které jsou nezbytné pro ověření členskými státy. Komise by měla být zmocněna ke změně uvedené přílohy v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU s ohledem na informace, které jí poskytnou členské státy.
(13)
S řádným ohledem na zásadu, že osobní údaje musí být přiměřené, podstatné a nepřesahující míru s ohledem na účely, pro které jsou shromažďovány, se poskytování osobních údajů, včetně případně osobních identifikačních čísel nebo čísel osobních dokladů, osobami, které podepsaly navrhovanou občanskou iniciativu, vyžaduje do té míry, v níž je to nezbytné k ověření prohlášení o podpoře členskými státy v souladu s vnitrostátním právem a praxí.
(14)
Aby bylo možno účinně využít moderní technologie jako nástroje participativní demokracie, je vhodné stanovit, že se prohlášení o podpoře sbírají v elektronické i v listinné podobě. Online systémy sběru by měly mít odpovídající bezpečnostní prvky, aby se mimo jiné zajistilo, že údaje jsou bezpečně shromažďovány a ukládány. Za tímto účelem by Komise měla stanovit pro online systémy sběru podrobné technické specifikace.
(15)
Je vhodné, aby členské státy ověřovaly soulad online systémů sběru s požadavky tohoto nařízení před sběrem prohlášení o podpoře.
(16)
Komise by měla zpřístupnit software s otevřeným zdrojovým kódem, který bude obsahovat příslušné technické a bezpečnostní prvky nezbytné k tomu, aby online systémy sběru byly v souladu s tímto nařízením.
(17)
Je vhodné zajistit, aby prohlášení o podpoře občanské iniciativy byla shromažďována během určité doby. Aby se zajistilo, že navrhované občanské iniciativy zůstanou relevantní a současně se vzala v úvahu složitost sběru prohlášení o podpoře uvnitř Unie, neměla by tato doba být delší než dvanáct měsíců ode dne registrace navrhované občanské iniciativy.
(18)
Je vhodné stanovit, že obdrží-li občanská iniciativa potřebný počet prohlášení o podpoře, měl by každý členský stát nést odpovědnost za ověřování a potvrzování prohlášení o podpoře sebraných od podepsaných osob pocházejících z tohoto členského státu. Vzhledem k nutnosti omezit jejich administrativní zátěž by členské státy měly ve lhůtě tří měsíců od obdržení žádosti o potvrzení provést tato ověření na základě vhodných kontrol, které mohou být prováděny na náhodně vybraném vzorku, a měly by vystavit dokument potvrzující počet platných obdržených prohlášení o podpoře.
(19)
Před předložením občanské iniciativy Komisi by organizátoři měli zajistit splnění všech příslušných podmínek stanovených v tomto nařízení.
(20)
Komise by měla občanskou iniciativu přezkoumat a předložit odděleně své právní a politické závěry. Měla by rovněž ve lhůtě tří měsíců uvést opatření, která zamýšlí podniknout v reakci na tuto iniciativu. Aby Komise prokázala, že občanská iniciativa podpořená nejméně jedním milionem občanů Unie a její případné pokračování jsou zkoumány pečlivě, měla by jednoznačně, srozumitelně a podrobně uvést důvody pro svá zamýšlená opatření a obdobně by měla uvést důvody i v případě, že nemá v úmyslu učinit žádná opatření. Pokud Komise obdržela občanskou iniciativu podpořenou požadovaným počtem podepsaných osob, která splňuje ostatní požadavky tohoto nařízení, mělo by se jejím organizátorům umožnit představit ji na veřejném slyšení na úrovni Unie.
(21)
Na zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4). V tomto ohledu je v zájmu právní jistoty vhodné vyjasnit, že organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány členských států jsou správci údajů ve smyslu směrnice 95/46/ES, a stanovit maximální období, během nějž lze osobní údaje shromážděné za účelem občanské iniciativy uchovávat. Ve své funkci správců údajů mají organizátoři přijmout všechna příslušná opatření, aby splnili povinnosti uložené směrnicí 95/46/ES, zejména povinnosti spojené s oprávněností zpracování osobních údajů, bezpečností zpracování, poskytováním informací a s právy subjektů údajů na přístup k jejich osobním údajům stejně jako dosáhnout jejich opravy a vymazání.
(22)
Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahují ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Organizátoři občanské iniciativy by měli v souladu s použitelným vnitrostátním právem odpovídat za škody, které způsobí. Kromě toho by členské státy měly zajistit, aby se na organizátory vztahovaly náležité sankce za porušení tohoto nařízení.
(23)
Na zpracování osobních údajů prováděné Komisí podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5).
(24)
S cílem řešit budoucí potřeby přizpůsobení by Komise měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem změny příloh tohoto nařízení. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.
(25)
Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6).
(26)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména článkem 8 uvedené listiny, který stanoví, že každý má právo na ochranu osobních údajů, které se ho týkají.
(27)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován a zaujal stanovisko (7),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví postupy a podmínky požadované pro občanskou iniciativu podle článku 11 Smlouvy o EU a článku 24 Smlouvy o fungování EU.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1.
„občanskou iniciativou“ iniciativa předložená Komisi v souladu s tímto nařízením, která Komisi vyzývá, aby v rámci svých pravomocí předložila vhodný návrh k otázkám, k nimž je podle mínění občanů nezbytné přijetí právního aktu Unie pro účely provedení Smluv, a kterou podpořil nejméně jeden milion způsobilých podepsaných osob pocházejících alespoň z jedné čtvrtiny všech členských států;
2.
„podepsanými osobami“ občané Unie, kteří podpořili danou občanskou iniciativu tím, že vyplnili formulář prohlášení o podpoře této iniciativy;
3.
„organizátory“ fyzické osoby tvořící výbor občanů odpovědný za přípravu občanské iniciativy a její předložení Komisi.
Článek 3
Požadavky na organizátory a na podepsané osoby
1. Organizátoři musí být občany Unie a musí být ve věku, kdy mají právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
2. Organizátoři ustaví výbor občanů složený alespoň ze sedmi osob, které mají bydliště nejméně v sedmi různých členských státech.
Organizátoři jmenují jednoho zástupce a jednoho náhradníka (dále jen „kontaktní osoby“), kteří jsou v průběhu celého postupu prostředníky mezi výborem občanů a orgány Unie a kteří jsou oprávněni hovořit a jednat jménem výboru občanů.
Organizátoři, kteří jsou členy Evropského parlamentu, se nezapočítávají se do minimálního požadovaného počtu členů výboru občanů.
Za účelem registrace navrhovaných občanských iniciativ v souladu s článkem 4 bere Komise v úvahu pouze informace týkající se sedmi členů výboru občanů, kterých je zapotřebí pro splnění požadavků stanovených v odstavci 1 tohoto článku a v tomto odstavci.
3. Komise může organizátory požádat, aby vhodným způsobem prokázali, že požadavky stanovené v odstavcích 1 a 2 jsou splněny.
4. Aby byly podepsané osoby způsobilé k podpoře navrhované občanské iniciativy, musí být občany Unie a musí být ve věku, kdy mají právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
Článek 4
Registrace navrhované občanské iniciativy
1. Před zahájením sběru prohlášení o podpoře navrhované občanské iniciativy od podepsaných osob zaregistrují organizátoři iniciativu u Komise a poskytnou informace uvedené v příloze II, zejména o předmětu a cílech navrhované občanské iniciativy.
Uvedené informace se poskytují v jednom z úředních jazyků Unie v online registru, který Komise pro tento účel zpřístupní (dále jen „registr“).
Organizátoři poskytují registru a případně na svých internetových stránkách pravidelně aktualizované informace o zdrojích podpory a finančních prostředků navrhované občanské iniciativy.
Po potvrzení registrace v souladu s odstavcem 2 mohou organizátoři navrhovanou občanskou iniciativu předložit v dalších úředních jazycích Unie za účelem zahrnutí do registru. Za překlad navrhované občanské iniciativy do dalších úředních jazyků Unie odpovídají organizátoři.
Komise zřídí kontaktní místo pro poskytování informací a pomoci.
2. Do dvou měsíců od obdržení informací uvedených v příloze II Komise zaregistruje navrhovanou občanskou iniciativu pod individuálním registračním číslem a zašle organizátorům potvrzení, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
byl ustaven výbor občanů a byly jmenovány kontaktní osoby v souladu s čl. 3 odst. 2;
b)
navrhovaná občanská iniciativa nespadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise na předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv;
c)
navrhovaná občanská iniciativa není zjevně zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní a
d)
navrhovaná občanská iniciativa není zjevně v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 Smlouvy o EU.
3. Komise odmítne registraci, pokud podmínky stanovené v odstavci 2 nejsou splněny.
Pokud Komise navrhovanou občanskou iniciativu odmítne zaregistrovat, vyrozumí organizátory o důvodech tohoto odmítnutí a o veškerých možných soudních i mimosoudních opravných prostředcích, které mají k dispozici.
4. Zaregistrovaná navrhovaná občanská iniciativa se zveřejní v registru. Subjekty údajů jsou oprávněny, aniž jsou dotčena jejich práva podle nařízení (ES) č. 45/2001, požadovat odstranění svých osobních údajů z registru po uplynutí doby dvou let ode dne registrace navrhované občanské iniciativy.
5. Organizátoři mohou zaregistrovanou navrhovanou občanskou iniciativu stáhnout kdykoli před tím, než předloží prohlášení o podpoře v souladu s článkem 8. V takovém případě se tato skutečnost zaznamená v registru.
Článek 5
Postupy a podmínky pro sběr prohlášení o podpoře
1. Organizátoři odpovídají za sběr prohlášení o podpoře od podepsaných osob pro navrhovanou občanskou iniciativu, která byla zaregistrována podle článku 4.
Ke sběru prohlášení o podpoře lze použít pouze formulář odpovídající vzorům uvedeným v příloze III a vypracovaný v jednom z jazykových znění uvedených v registru pro tuto navrhovanou občanskou iniciativu. Organizátoři vyplní formuláře uvedené v příloze III před zahájením sběru prohlášení o podpoře od podepsaných osob. Informace uvedené ve formulářích musí být stejné jako informace obsažené v registru.
2. Organizátoři mohou sbírat prohlášení o podpoře v listinné nebo v elektronické podobě. Pokud se prohlášení o podpoře sbírají online, použije se článek 6.
Pro účely tohoto nařízení se s prohlášeními o podpoře, která byla podepsána elektronicky za použití zaručeného elektronického podpisu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy (8), nakládá stejným způsobem jako s prohlášeními o podpoře v listinné podobě.
3. Podepsané osoby musí vyplnit formuláře prohlášení o podpoře, které jim poskytli organizátoři. Vyplňují pouze osobní údaje, které jsou požadovány pro účely ověřování členskými státy, jak jsou stanoveny v příloze III.
Podepsané osoby mohou podpořit danou navrhovanou občanskou iniciativu pouze jednou.
4. Členské státy sdělí Komisi veškeré změny informací obsažených v příloze III. S ohledem na tyto změny může Komise přijmout změny přílohy III prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19.
5. Všechna prohlášení o podpoře se sbírají po dni registrace navrhované občanské iniciativy po dobu, která nepřesáhne dvanáct měsíců.
Na konci této doby se v registru uvede, že lhůta uplynula a případně že nebyl shromážděn potřebný počet prohlášení o podpoře.
Článek 6
Online systémy sběru
1. V případě online sběru prohlášení o podpoře se údaje získané prostřednictvím online systémů sběru uchovávají na území členského státu.
Online systém sběru musí být v souladu s odstavcem 3 potvrzen v tom členském státě, v němž budou údaje shromážděné prostřednictvím online systému sběru uchovávány. Organizátoři mohou použít jeden online systém sběru pro sběr prohlášení o podpoře prováděný v několika nebo ve všech členských státech.
Pro účely online sběru lze vzory formuláře prohlášení o podpoře upravit.
2. Organizátoři zajistí, aby byl online systém sběru používaný pro sběr prohlášení o podpoře v souladu s odstavcem 4.
Před zahájením sběru prohlášení o podpoře organizátoři požádají příslušný orgán daného členského státu, aby potvrdil, že online systém sběru používaný za tímto účelem je v souladu s odstavcem 4.
Organizátoři mohou sběr prohlášení o podpoře prostřednictvím online systému sběru zahájit až poté, co obdrží potvrzení uvedené v odstavci 3. Kopii tohoto potvrzení organizátoři zveřejní na internetových stránkách používaných pro online systém sběru.
Do 1. ledna 2012 Komise zřídí a poté udržuje software s otevřeným zdrojovým kódem, který obsahuje vhodné technické a bezpečnostní prvky nezbytné pro dosažení souladu s ustanoveními tohoto nařízení týkajícími se online systémů sběru. Tento software je poskytován zdarma.
3. Pokud je online systém sběru v souladu s odstavcem 4, vydá za tímto účelem příslušný oprávněný orgán do jednoho měsíce potvrzení podle vzoru uvedeného v příloze IV.
Členské státy uznávají potvrzení vydaná příslušnými orgány jiných členských států.
4. Online systémy sběru musí mít odpovídající bezpečnostní a technické prvky, aby se zajistilo, že:
a)
formulář prohlášení o podpoře mohou online předložit pouze fyzické osoby;
b)
údaje poskytnuté online jsou bezpečně shromažďovány a ukládány, aby se mimo jiné zajistilo, že je nelze měnit nebo používat za jiným účelem, než je vyjádření podpory dané občanské iniciativě, a aby byly osobní údaje chráněny proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému sdělování nebo přístupu;
c)
systém může vytvářet prohlášení o podpoře v podobě, která odpovídá vzorům stanoveným v příloze III, aby členské státy mohly provést ověření v souladu s čl. 8 odst. 2.
5. Do 1. ledna 2012 přijme Komise regulativním postupem podle čl. 20 odst. 2 technické specifikace pro provedení odstavce 4.
Článek 7
Minimální počet podepsaných osob na členský stát
1. Osoby, které podepsaly občanskou iniciativu, musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států.
2. V okamžiku registrace navrhované občanské iniciativy musí nejméně v jedné čtvrtině členských států počet podepsaných osob dosáhnout alespoň minimálního počtu občanů stanoveného v příloze I. Tyto minimální počty odpovídají počtu členů Evropského parlamentu volených v každém členském státě, vynásobenému 750.
3. Komise přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19 vhodné úpravy přílohy I tak, aby odrážela veškeré změny ve složení Evropského parlamentu.
4. Podepsané osoby jsou považovány za osoby pocházející z členského státu, jenž je v souladu s čl. 8 odst. 1 druhým pododstavcem odpovědný za ověření jejich prohlášení o podpoře.
Článek 8
Ověřování a potvrzování prohlášení o podpoře členskými státy
1. Po shromáždění potřebného počtu prohlášení o podpoře od podepsaných osob v souladu s články 5 a 7 předloží organizátoři prohlášení o podpoře v listinné nebo elektronické podobě příslušným orgánům uvedeným v článku 15 k ověření a potvrzení. Pro tento účel použijí organizátoři formulář obsažený v příloze V a odděleně uvedou prohlášení o podpoře shromážděná v listinné podobě, prohlášení o podpoře podepsaná elektronicky za použití zaručeného elektronického podpisu a prohlášení o podpoře shromážděná prostřednictvím online systému sběru.
Organizátoři předloží prohlášení o podpoře příslušnému členskému státu takto:
a)
členskému státu, v němž má podepsaná osoba bydliště nebo jehož je státním příslušníkem, jak je uvedeno v příloze III části C bodě 1, nebo
b)
členskému státu, který vydal osobní identifikační číslo nebo osobní doklad uvedený v prohlášení o podpoře, jak je uvedeno v příloze III části C bodě 2.
2. Ve lhůtě nejvýše tří měsíců od obdržení žádosti ověří příslušné orgány předložená prohlášení o podpoře pomocí vhodných kontrol, v souladu s vnitrostátním právem a případně zvyklostmi. Na tomto základě vystaví organizátorům potvrzení podle vzoru obsaženého v příloze VI, v němž potvrdí počet platných prohlášení o podpoře pro dotyčný členský stát.
Pro účely ověřování prohlášení o podpoře není nutné prokazovat pravost podpisu.
3. Potvrzení uvedené v odstavci 2 se vydává zdarma.
Článek 9
Předložení občanské iniciativy Komisi
Po získání potvrzení uvedených v čl. 8 odst. 2, a pokud byly splněny všechny příslušné postupy a podmínky stanovené v tomto nařízení, mohou organizátoři občanskou iniciativu spolu s informacemi o veškeré podpoře a finančních prostředcích, které ve prospěch iniciativy obdrželi, předložit Komisi. Tyto informace se zveřejňují v registru.
Mezní výše podpory a finančních prostředků z jakýchkoli zdrojů, při jejímž překročení je třeba poskytnout informace, je totožná s hranicí stanovenou v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni (9).
Pro účely tohoto článku použijí organizátoři formulář obsažený v příloze VII a vyplněný formulář předloží spolu s listinnými nebo elektronickými kopiemi potvrzení stanovených v čl. 8 odst. 2.
Článek 10
Postup posouzení občanské iniciativy Komisí
1. Když Komise obdrží občanskou iniciativu v souladu s článkem 9:
a)
bezodkladně ji zveřejní v registru;
b)
přijme organizátory na patřičné úrovni a dá jim příležitost, aby podrobně vysvětlili problematiku příslušné občanské iniciativy;
c)
do tří měsíců vydá sdělení obsahující její právní a politické závěry ohledně této iniciativy, případná opatření, která zamýšlí učinit, a odůvodnění, proč tato opatření hodlá či nehodlá učinit.
2. Sdělení uvedené v odst. 1 písm. c) se oznámí organizátorům občanské iniciativy, Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní se.
Článek 11
Veřejné slyšení
Pokud jsou splněny podmínky čl. 10 odst. 1 písm. a) a b), je organizátorům ve lhůtě stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. c) poskytnuta možnost představit občanskou iniciativu na veřejném slyšení. Komise a Evropský parlament zajistí pořádání tohoto slyšení v Evropském parlamentu, popřípadě společně s dalšími orgány a institucemi Unie, které se jej budou chtít zúčastnit, a zastoupení Komise na odpovídající úrovni.
Článek 12
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení dodržují organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány členského států směrnici 95/46/ES a vnitrostátní předpisy přijaté na jejím základě.
2. Pro účely zpracovávání osobních údajů se organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány určené podle čl. 15 odst. 2 považují za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES.
3. Organizátoři zajistí, aby osobní údaje shromážděné pro danou občanskou iniciativu nebyly použity k jiným účelům než k vyjádření jejich podpory této iniciativě, a zničí všechna obdržená prohlášení o podpoře této občanské iniciativy a veškeré jejich kopie do jednoho měsíce po předložení této iniciativy Komisi podle článku 9, nebo do 18 měsíců po dni registrace navrhované občanské iniciativy, podle toho, co nastane dříve.
4. Příslušný orgán použije osobní údaje, které pro danou občanskou iniciativu obdrží, pouze pro účely ověření prohlášení o podpoře v souladu s čl. 8 odst. 2 a zničí všechna prohlášení o podpoře a jejich kopie do jednoho měsíce po vydání potvrzení uvedeného ve zmíněném článku.
5. Prohlášení o podpoře dané občanské iniciativy a jejich kopie mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt uvedených v odstavcích 3 a 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k navrhované občanské iniciativě. Organizátoři a příslušný orgán zničí veškerá prohlášení o podpoře a jejich kopie nejpozději týden po ukončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí.
6. Organizátoři provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému sdělení nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů v síti, jakož i proti jakékoli jiné podobě nedovoleného zpracování.
Článek 13
Odpovědnost
Organizátoři v souladu s použitelným vnitrostátním právem odpovídají za škody, jež způsobí při organizování občanské iniciativy.
Článek 14
Sankce
1. Členské státy zajistí, aby se na organizátory vztahovaly vhodné sankce za porušení tohoto nařízení, a zejména za:
a)
nepravdivá prohlášení organizátorů;
b)
podvodné používání údajů.
2. Sankce uvedené v odstavci 1 musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Článek 15
Příslušné orgány v členských státech
1. Pro účely provedení čl. 6 odst. 3 členské státy určí orgány příslušné pro vydávání potvrzení podle uvedeného ustanovení.
2. Pro účely provedení čl. 8 odst. 2 každý členský stát určí jeden orgán příslušný pro koordinaci procesu ověřování prohlášení o podpoře a pro vydávání potvrzení podle uvedeného ustanovení.
3. Do 1. března 2012 sdělí členské státy Komisi názvy a adresy příslušných orgánů.
4. Komise seznam příslušných orgánů zveřejní.
Článek 16
Změna příloh
Komise může v oblasti působnosti příslušných ustanovení tohoto nařízení přijmout změny jeho příloh prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19.
Článek 17
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 16 je svěřena Komisi na dobu neurčitou.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 18 a 19.
Článek 18
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 16 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se před přijetím konečného rozhodnutí vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 19
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament a Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém úmyslu námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.
Článek 20
Výbor
1. Pro účely provádění čl. 6 odst. 5 je Komisi nápomocen výbor.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
Článek 21
Oznámení vnitrostátních předpisů
Každý členský stát oznámí Komisi konkrétní předpisy, které přijme k provedení tohoto nařízení.
Komise o nich uvědomí ostatní členské státy.
Článek 22
Přezkum
Do 1. dubna 2015 a poté každé tři roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení.
Článek 23
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. února 2011.
UREDBA (EU) št. 211/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 16. februarja 2011
o državljanski pobudi
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega odstavka člena 24 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Pogodba o Evropski uniji (PEU) krepi državljanstvo Unije in nadalje krepi demokratično delovanje Unije, med drugim z zagotavljanjem, da mora vsak državljan imeti pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije prek evropske državljanske pobude. Ta postopek daje državljanom možnost, da se neposredno obrnejo na Komisijo s pozivom, naj predloži zakonodajni predlog za pravni akt Unije za namen izvajanja Pogodb, ki je podobna pravici, podeljeni Evropskemu parlamentu v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), Svetu pa v skladu s členom 241 PDEU.
(2)
Postopki in pogoji, potrebni za državljansko pobudo, bi morali biti jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni z naravo državljanske pobude, da bi spodbujali sodelovanje državljanov in naredili Unijo dostopnejšo. Morali bi temeljiti na razumnem ravnovesju med pravicami in obveznostmi.
(3)
Zagotoviti bi morali tudi, da za državljane Unije veljajo podobni pogoji glede sodelovanja pri državljanski pobudi, in sicer neodvisno od države članice, iz katere prihajajo.
(4)
Komisija bi morala državljanom na njihovo prošnjo zagotoviti podatke in neuradne nasvete o državljanskih pobudah, zlasti o merilih za prijavo.
(5)
Določiti je treba najmanjše število držav članic, iz katerih morajo prihajati državljani. V zagotovitev, da državljanska pobuda predstavlja interese Unije, in ob hkratnem zagotavljanju, da je instrument lahek za uporabo, bi moralo biti najmanjše število ena četrtina držav članic.
(6)
V ta namen je tudi primerno določiti najmanjše število podpisnikov, ki prihajajo iz vsake od teh držav članic. Da bi državljanom zagotovili podobne pogoje za sodelovanje pri državljanski pobudi, bi moralo biti to število sorazmerno upadajoče. Zaradi jasnosti bi bilo treba najmanjše število podpisnikov za posamezno državo članico določiti v prilogi k tej uredbi. Najmanjše število podpisnikov bi moralo biti za vsako državo članico enako številu poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih v tisti državi članici, pomnoženemu s količnikom 750. Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da spremeni navedeno prilogo, da bi se upoštevale vsakršne spremembe v sestavi Evropskega parlamenta.
(7)
Primerno je določiti najnižjo starost za podporo državljanske pobude. To bi bilo treba določiti kot starost, pri kateri lahko državljani volijo na volitvah v Evropski parlament.
(8)
Za uspešno izvedbo državljanske pobude je potrebna minimalna organizirana struktura. Ta bi morala imeti obliko odbora državljanov, sestavljenega iz fizičnih oseb (organizatorjev) iz najmanj sedmih različnih držav članic, da bi tako spodbudili oblikovanje vseevropskih vprašanj in razmislek o teh vprašanjih. Za zagotovitev preglednosti ter nemotene in učinkovite komunikacije bi moral organizacijski odbor imenovati svoje predstavnike, ki bi ves čas postopka povezovali odbor državljanov in institucije Unije.
(9)
Subjekti, zlasti organizacije, ki v skladu s Pogodbama prispevajo k oblikovanju evropske politične zavesti in izražanju volje državljanov Unije, bi morali imeti možnost, da podprejo državljansko pobudo, če to storijo popolnoma pregledno.
(10)
Da bi zagotovili usklajenost in preglednost v zvezi s predlaganimi državljanskimi pobudami ter se izognili primerom zbiranja podpisov za predlagano državljansko pobudo, ki ne ustreza pogojem iz te uredbe, bi bilo treba te pobude obvezno prijaviti na spletnem mestu, ki ga da na voljo Komisija pred začetkom zbiranja potrebnih izjav državljanov o podpori. Vse predlagane državljanske pobude, ki izpolnjujejo pogoje, določene s to uredbo, bi morala Komisija prijaviti. Komisija bi morala prijavo obravnavati v skladu s splošnimi načeli dobrega upravljanja.
(11)
Ko je predlagana državljanska pobuda prijavljena, lahko organizatorji začnejo zbirati izjave državljanov o podpori.
(12)
Primerno je, da se obrazec za izjavo o podpori določi v prilogi k tej uredbi, v njem pa se opredelijo podatki, ki so potrebni za preverjanje s strani držav članic. Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da spremeni navedeno prilogo v skladu s členom 290 PDEU, ob upoštevanju informacij, ki ji jih posredujejo države članice.
(13)
Ob ustreznem upoštevanju načela, v skladu s katerim morajo biti osebni podatki primerni, ustrezni in ne pretirani glede na namene, za katere se zbirajo, je treba zagotoviti osebne podatke podpisnikov predlagane državljanske pobude, vključno po potrebi osebno identifikacijsko številko ali številko osebnega dokumenta, v kolikor je to potrebno, da lahko države članice preverijo izjave o podpori v skladu z nacionalnim pravom in prakso.
(14)
Da bi sodobno tehnologijo koristno uporabili kot orodje participativne demokracije, je primerno, da se izjave o podpori zbirajo na spletu, kakor tudi v papirni obliki. Sistemi spletnega zbiranja bi morali imeti ustrezne varnostne značilnosti, da se med drugim zagotovi, da se podatki varno zberejo in shranijo. V ta namen bi morala Komisija določiti podrobne tehnične specifikacije za sisteme spletnega zbiranja.
(15)
Primerno je, da države članice pred začetkom zbiranja izjav o podpori preverijo, ali sistemi spletnega zbiranja izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.
(16)
Komisija bi morala razviti odprto-kodno programsko opremo, ki vključuje ustrezne tehnične in varnostne lastnosti, potrebne za izpolnjevanje določb te uredbe v zvezi s sistemi spletnega zbiranja.
(17)
Primerno je zagotoviti, da se izjave o podpori državljanske pobude zberejo v določenem roku. Da predlagana državljanska pobuda ostane relevantna in se hkrati upošteva zapletenost zbiranja izjav o podpori po Uniji, ta rok ne bi smel biti daljši od 12 mesecev od datuma prijave predlagane državljanske pobude.
(18)
Primerno je zagotoviti, da je po tem, ko je državljanska pobuda prejela potrebno število izjav podpisnikov o podpori, vsaka država članica pristojna za preverjanje in potrjevanje izjav o podpori, zbranih od podpisnikov v tej državi članici. Ob upoštevanju potrebe po omejitvi upravnega bremena držav članic, bi morale te v treh mesecih od prejema zahteve za potrditev takšna preverjanja opraviti na podlagi ustreznih pregledov, ki lahko temeljijo na naključnem vzorčenju, in izdati listino, ki potrjuje število veljavnih prejetih izjav o podpori.
(19)
Organizatorji bi morali zagotoviti, da so izpolnjeni vsi ustrezni pogoji iz te uredbe, preden državljansko pobudo predložijo Komisiji.
(20)
Komisija bi morala proučiti državljansko pobudo ter podati svoje pravne in politične zaključke ločeno. V roku treh mesecev bi tudi morala podati ukrepe, ki jih namerava sprejeti kot odziv na državljansko pobudo. V dokaz, da sta bila državljanska pobuda, ki jo podpira vsaj milijon državljanov Unije, in možno nadaljnje ukrepanje skrbno preučena, bi morala Komisija jasno, razumljivo in natančno pojasniti razloge za svoje načrtovane ukrepe, razloge pa bi morala predložiti tudi, če ne namerava sprejeti nobenih ukrepov. Ko je Komisija prejela državljansko pobudo, ki jo podpira zahtevano število podpisnikov in ki izpolnjuje druge zahteve iz te uredbe, bi morali biti organizatorji upravičeni, da pobudo predstavijo na javni predstavitvi na ravni Unije.
(21)
Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) se v celoti uporablja za obdelavo osebnih podatkov pri uporabi te uredbe. V zvezi s tem je zaradi pravne jasnosti primerno pojasniti, da so upravljavci podatkov v smislu Direktive 95/46/ES organizatorji državljanske pobude in pristojni organi držav članic, ter podrobno določiti najdaljše obdobje ohranitve osebnih podatkov, zbranih za namene državljanske pobude. Kot upravljavci podatkov morajo organizatorji sprejeti vse potrebne ukrepe za izpolnjevanje obveznosti iz Direktive 95/46/ES, zlasti ukrepe v zvezi z zakonitostjo obdelave, varnostjo obdelave, zagotavljanjem informacij in pravic posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, da dostopijo do svojih osebnih podatkov ter do popravka in izbrisa njihovih osebnih podatkov.
(22)
Določbe poglavja III Direktive 95/46/ES o pravnih sredstvih, odgovornosti in sankcijah se v celoti uporabljajo glede obdelave podatkov, ki se izvaja ob uporabi te uredbe. Organizatorji državljanske pobude bi morali v skladu z veljavnim nacionalnim pravom odgovarjati za škodo, ki jo povzročijo. Hkrati bi morale države članice zagotoviti, da se v primeru kršitev te uredbe organizatorjem naložijo ustrezne kazni.
(23)
Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5) se v celoti uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo opravi Komisija pri uporabi te uredbe.
(24)
Zaradi prilagajanja prihodnjim potrebam po prilagoditvi bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme delegirane akte za namen spreminjanja prilog k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.
(25)
Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6).
(26)
Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člen 8 Listine, ki določa, da ima vsak pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanj nanašajo.
(27)
Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je podal mnenje (7) -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja
Ta uredba določa postopke in pogoje za državljansko pobudo, kakor določata člen 11 PEU in člen 24 PDEU.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„državljanska pobuda“ pomeni pobudo, predloženo Komisiji v skladu s to uredbo, ki Komisijo poziva, naj v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani menijo, da je za namen izvajanja Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije, in ki jo je podprlo vsaj milijon upravičenih podpisnikov iz vsaj ene četrtine vseh držav članic;
2.
„podpisniki“ pomeni državljane Unije, ki so podprli določeno državljansko pobudo z izpolnitvijo obrazca izjave o podpori za to pobudo;
3.
„organizatorji“ pomeni fizične osebe, ki oblikujejo državljanski odbor, odgovoren za pripravo državljanske pobude in njeno predložitev Komisiji.
Člen 3
Pogoji za organizatorje in podpisnike
1. Organizatorji so državljani Unije in so dovolj stari, da lahko volijo na volitvah v Evropski parlament.
2. Organizatorji oblikujejo državljanski odbor, ki ga sestavlja najmanj sedem oseb, ki so prebivalci najmanj sedmih držav članic.
Organizatorji imenujejo predstavnika in njegovega namestnika (v nadaljnjem besedilu: kontaktni osebi), ki ves čas postopka povezujeta državljanski odbor in institucije Unije in sta pooblaščena, da govorita in delujeta v imenu državljanskega odbora.
Organizatorjev, ki so poslanci Evropskega parlamenta, se ne šteje za namene doseganja minimalnega zahtevanega števila za oblikovanje državljanskega odbora.
Za namen prijave predlagane državljanske pobude v skladu s členom 4, Komisija obravnava samo informacije o sedmih članih državljanskega odbora, potrebnih za izpolnjevanje zahtev, določenih v odstavku 1 tega člena in tem odstavku.
3. Komisija lahko od organizatorjev zahteva, da predložijo ustrezen dokaz o izpolnjevanju zahtev, določenih v odstavkih 1 in 2.
4. Predlagano državljansko pobudo so upravičeni podpreti podpisniki, ki so državljani Unije in so dovolj stari, da lahko volijo na volitvah v Evropski parlament.
Člen 4
Prijava predlagane državljanske pobude
1. Pred začetkom zbiranja izjav podpisnikov o podpori predlagani državljanski pobudi organizatorji pobudo prijavijo pri Komisiji in zagotovijo informacije iz Priloge II, zlasti o vsebini in ciljih predlagane državljanske pobude.
Te informacije se v enem od uradnih jezikov Unije vnesejo v spletni register, ki ga v ta namen da na voljo Komisija (v nadaljnjem besedilu: register).
Organizatorji za namene registra in po potrebi na svojem spletnem mestu redno zagotavljajo posodobljene informacije o virih podpore in financiranja predlagane državljanske pobude.
Potem ko je prijava potrjena v skladu z odstavkom 2, lahko organizatorji zagotovijo predlagano državljansko pobudo v drugih uradnih jezikih Unije za vključitev v register. Za prevod predlagane državljanske pobude v druge uradne jezike Unije so odgovorni organizatorji.
Komisija vzpostavi kontaktno točko za nudenje informacij in pomoči.
2. Komisija v dveh mesecih od prejetja informacij, določenih v Prilogi II, registrira predlagano državljansko pobudo pod enotno evidenčno številko in pošlje potrdilo organizatorjem, pod pogojem, da so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
ustanovljen je državljanski odbor in imenovane so kontaktne osebe v skladu s členom 3(2);
(b)
predlagana državljanska pobuda ne sodi očitno izven okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb;
(c)
predlagana državljanska pobuda ni očitno žaljiva, neresna in provokativna; in
(d)
predlagana državljanska pobuda ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 PEU.
3. Komisija zavrne prijavo, če pogoji, določeni v odstavku 2, niso izpolnjeni.
Kadar Komisija zavrne prijavo predlagane državljanske pobude, obvesti organizatorje o vzrokih za zavrnitev in možnih sodnih in izvensodnih sredstvih, ki so jim na voljo.
4. Ko je bila prijava predlagane državljanske pobude potrjena, se objavi v registru. Brez poseganja v pravice iz Uredbe (ES) št. 45/2001, lahko posamezniki, na katere se podatki nanašajo, zaprosijo za izbris svojih osebnih podatkov iz registra po preteku dveh let po datumu potrditve prijave predlagane državljanske pobude.
5. Organizatorji lahko prijavljeno državljansko pobudo umaknejo kadar koli pred predložitvijo izjav o podpori v skladu s členom 8. V tem primeru se v register vnese opomba o tem.
Člen 5
Postopki in pogoji zbiranja izjav o podpori
1. Organizatorji so pooblaščeni za zbiranje izjav podpisnikov o podpori predlagane državljanske pobude, ki je bila prijavljena v skladu s členom 4.
Za zbiranje izjav o podpori se lahko uporabijo le obrazci izjave o podpori v obliki vzorcev iz Priloge III, ki so v eni izmed jezikovnih različic, v katerih je bila predlagana državljanska pobuda vključena v register. Organizatorji pred začetkom zbiranja izjav podpisnikov o podpori izpolnijo obrazce, kot je navedeno v Prilogi III. Informacije, navedene na obrazcih, se ujemajo z informacijami v registru.
2. Organizatorji lahko zbirajo izjave o podpori v papirni obliki ali elektronsko. Če izjave o podpori zbirajo na spletu, se uporabi člen 6.
Za namen te uredbe se izjave o podpori, ki so elektronsko podpisane z uporabo naprednega elektronskega podpisa v smislu Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis (8), obravnavajo na enak način kot izjave o podpori v papirni obliki.
3. Od podpisnikov se zahteva, da izpolnijo obrazec izjave o podpori, ki ga dajo na voljo organizatorji. Navedejo samo osebne podatke, ki so potrebni za namene preverjanja držav članic, kakor je določeno v Prilogi III.
Podpisniki lahko posamezno predlagano državljansko pobudo podprejo le enkrat.
4. Države članice Komisiji posredujejo vse spremembe podatkov iz Priloge III. Ob upoštevanju teh sprememb lahko Komisija v skladu s členom 17 in pod pogoji iz členov 18 in 19 z delegiranimi akti sprejme spremembe Priloge III.
5. Zbiranje vseh izjav o podpori se začne po datumu prijave predlagane državljanske pobude in traja največ 12 mesecev.
Ob koncu tega roka se v registru navede, da je rok potekel in, kadar je ustrezno, da ni bilo zbrano zahtevano število izjav o podpori.
Člen 6
Sistemi spletnega zbiranja
1. Če se izjave o podpori zbirajo na spletu, se podatki, pridobljeni iz sistema spletnega zbiranja, shranijo na ozemlju države članice.
Sistemi spletnega zbiranja so potrjeni v skladu z odstavkom 3 v državi članici, v kateri bodo podatki, zbrani s sistemom spletnega zbiranja, shranjeni. Organizatorji lahko uporabljajo en sistem spletnega zbiranja za zbiranje izjav o podpori v več ali vseh državah članicah.
Vzorci obrazcev izjave o podpori se lahko prilagodijo za namene spletnega zbiranja.
2. Organizatorji zagotovijo, da je sistem spletnega zbiranja, ki se uporablja za zbiranje izjav o podpori, skladen z odstavkom 4.
Pred začetkom zbiranja izjav o podpori organizatorji zaprosijo pristojni organ zadevne države članice, da potrdi, da je v ta namen uporabljeni sistem spletnega zbiranja skladen z odstavkom 4.
Organizatorji lahko začnejo zbirati izjave o podpori s sistemom spletnega zbiranja šele po tem, ko so pridobili potrdilo iz odstavka 3. Kopijo tega potrdila organizatorji objavijo na spletnem mestu, ki se uporablja za sistem spletnega zbiranja.
Komisija do 1. januarja 2012 zagotovi in vzdržuje odprto-kodno programsko opremo, ki vključuje vse tehnične in varnostne lastnosti, potrebne za izpolnjevanje določb te uredbe o sistemih spletnega zbiranja. Programska oprema je na voljo brezplačno.
3. Kadar je sistem spletnega zbiranja skladen z odstavkom 4, ustrezni pristojni organ v mesecu dni izda potrdilo v skladu z vzorcem iz Priloge IV.
Države članice priznajo potrdila, ki jih izdajo pristojni organi drugih držav članic.
4. Sistemi spletnega zbiranja imajo ustrezne varnostne in tehnične značilnosti za zagotovitev, da:
(a)
lahko le fizične osebe oddajo obrazec izjave o podpori prek spleta;
(b)
so podatki, ki se zagotovijo prek spleta, varno zbrani in shranjeni, da se med drugim zagotovi, da jih ni mogoče spremeniti ali uporabiti v kakršen koli drug namen, kot v navedeno podporo posamezne državljanske pobude, in da se osebni podatki zavarujejo pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali naključno izgubo, spremembo ali nepooblaščenim razkritjem ali dostopom;
(c)
lahko sistem prikaže izjave o podpori v obliki, ki ustreza vzorcem iz Priloge III, da se omogoči preverjanje s strani držav članic v skladu s členom 8(2).
5. Komisija do 1. januarja 2012 v skladu z regulativnim postopkom iz člena 20(2) sprejme tehnične specifikacije za izvajanje odstavka 4.
Člen 7
Najmanjše število podpisnikov iz posamezne države članice
1. Podpisniki državljanske pobude prihajajo iz vsaj ene četrtine držav članic.
2. V najmanj eni četrtini držav članic je v času prijave predlagane državljanske pobude število podpisnikov najmanj enako najmanjšemu številu državljanov iz Priloge I. To najmanjše število ustreza številu poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih v vsaki državi članici, pomnoženemu s količnikom 750.
3. Komisija v skladu s členom 17 ter pod pogoji iz členov 18 in 19 z delegiranimi akti sprejme ustrezne prilagoditve Priloge I, da bi se upoštevale vsakršne spremembe v sestavi Evropskega parlamenta.
4. Šteje se, da podpisniki prihajajo iz države članice, ki je odgovorna za preverjanje njihovih izjav o podpori v skladu z drugim pododstavkom člena 8(1).
Člen 8
Preverjanje in potrjevanje izjav o podpori s strani držav članic
1. Na podlagi zbranega ustreznega števila izjav podpisnikov o podpori v skladu s členoma 5 in 7 organizatorji izjave o podpori v papirni ali elektronski obliki predložijo pristojnim organom iz člena 15 v preverjanje in potrditev. Organizatorji v ta namen uporabijo obrazec iz Priloge V in ločijo izjave o podpori, zbrane v papirni obliki, izjave, ki so bile elektronsko podpisane z uporabo naprednega elektronskega podpisa, in izjave, ki so bile zbrane s sistemom spletnega zbiranja.
Organizatorji predložijo izjave o podpori zadevni državi članici, in sicer:
(a)
državi članici prebivališča ali državljanstva podpisnika, kakor je določeno v točki 1 dela C Priloge III, ali
(b)
državi članici, ki je izdala osebno identifikacijsko številko ali osebni dokument, ki sta navedena v izjavi o podpori, kakor je določeno v točki 2 dela C Priloge III.
2. Pristojni organi v roku, ki ni daljši od treh mesecev po prejemu vloge, ustrezno preverijo predložene izjave o podpori v skladu z nacionalnim pravom in prakso, kakor je primerno. Na tej podlagi organizatorjem izdajo potrdilo v skladu z vzorcem iz Priloge VI, ki potrjuje število veljavnih izjav o podpori za zadevno državo članico.
Za namen preverjanja izjav o podpori podpisov ni treba overiti.
3. Potrdilo iz odstavka 2 se izda brezplačno.
Člen 9
Predložitev državljanske pobude Komisiji
Po prejemu potrdila iz člena 8(2) ter pod pogojem, da so bili izvedeni vsi ustrezni postopki in izpolnjeni vsi ustrezni pogoji iz te uredbe, lahko organizatorji državljansko pobudo predložijo Komisiji in ji priložijo informacije o kakršni koli podpori in financiranju, ki so jih prejeli za pobudo. Te informacije se objavijo v registru.
Višina podpore in financiranja, pridobljenih iz katerega koli vira, po presežku katere je treba posredovati informacije, je enaka višini, določeni v Uredbi (ES) št. 2004/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja (9).
Za namene tega člena organizatorji uporabijo obrazec iz Priloge VII in ga predložijo izpolnjenega skupaj z dvojniki potrdil iz člena 8(2) v papirni ali elektronski obliki.
Člen 10
Postopek preučitve državljanske pobude s strani Komisije
1. Kadar Komisija prejme državljansko pobudo v skladu s členom 9:
(a)
državljansko pobudo brez odlašanja objavi v registru;
(b)
sprejme organizatorje na ustrezni ravni, da jim omogoči, da podrobno pojasnijo zadeve, ki jih obravnava državljanska pobuda;
(c)
v treh mesecih v sporočilu poda svoje pravne in politične zaključke v zvezi z državljansko pobudo, morebitne ukrepe, ki jih namerava ali ne namerava izvesti, in obrazložitev le-teh.
2. O sporočilu iz točke (c) se uradno obvesti organizatorje, kakor tudi Evropski parlament in Svet ter se ga objavi.
Člen 11
Javna predstavitev
Kadar so pogoji iz točk (a) in (b) člena 10(1) izpolnjeni in v roku, določenem v točki (c) člena 10(1), se organizatorjem omogoči, da državljansko pobudo predstavijo na javni predstavitvi. Komisija in Evropski parlament zagotovita, da je predstavitev organizirana v Evropskem parlamentu, po potrebi skupaj z drugimi institucijami in organi Unije, ki morda želijo sodelovati, in da je Komisija zastopana na ustrezni ravni.
Člen 12
Varstvo osebnih podatkov
1. Pri obdelavi osebnih podatkov v skladu s to uredbo organizatorji državljanske pobude in pristojni organi držav članic ravnajo v skladu z Direktivo 95/46/ES in nacionalnimi predpisi, sprejetimi na njeni podlagi.
2. Za namene zadevne obdelave osebnih podatkov se organizatorji državljanske pobude in pristojni organi, imenovani v skladu s členom 15(2), štejejo za upravljavce podatkov v skladu s točko (d) člena 2 Direktive 95/46/ES.
3. Organizatorji zagotovijo, da osebnih podatkov, zbranih za določeno državljansko pobudo, ni mogoče uporabiti v kakršen koli drug namen, razen za izraženo podporo tej državljanski pobudi, in uničijo vse prejete izjave o podpori tej pobudi ter njihove morebitne dvojnike najpozneje v mesecu dni po predložitvi pobude Komisiji v skladu s členom 9 ali v 18 mesecih po datumu prijave predlagane državljanske pobude, odvisno od tega, kaj nastopi prej.
4. Pristojni organ osebne podatke, prejete za določeno državljansko pobudo, v skladu s členom 8(2) uporabi le za namen preverjanja izjav o podpori ter najpozneje v mesecu dni po izdaji potrdila iz navedenega člena uniči vse izjave o podpori in njihove dvojnike.
5. Izjave o podpori določeni državljanski pobudi in njihove dvojnike se lahko hrani prek časovne omejitve, določene v odstavkih 3 in 4, če je to potrebno zaradi pravnih ali upravnih postopkov, ki se nanašajo na predlagano državljansko pobudo. Organizatorji in pristojni organi uničijo vse izjave o podpori in njihove dvojnike najpozneje teden dni po datumu zaključka navedenih postopkov z dokončno odločitvijo.
6. Organizatorji izvedejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zavarovanje osebnih podatkov pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali naključno izgubo, spremembo, nepooblaščenim razkritjem ali dostopom, predvsem kadar obdelava vključuje prenos podatkov po omrežju, ter pred vsemi drugimi nezakonitimi oblikami obdelave.
Člen 13
Odgovornost
Organizatorji so v skladu z veljavnim nacionalnim pravom odgovorni za škodo, ki jo povzročijo med organizacijo državljanske pobude.
Člen 14
Kazni
1. Države članice zagotovijo, da so organizatorji ustrezno kaznovani za kršitve te uredbe in zlasti za:
(a)
lažne izjave organizatorjev;
(b)
nepošteno uporabo podatkov.
2. Kazni iz odstavka 1 so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
Člen 15
Pristojni organi v državah članicah
1. Za namen izvajanja člena 6(3) države članice imenujejo pristojne organe za izdajo potrdila iz navedenega člena.
2. Za namen izvajanja člena 8(2) vsaka država članica imenuje pristojni organ za usklajevanje postopka preverjanja izjav o podpori in za pošiljanje potrdil iz navedenega člena.
3. Države članice Komisiji najpozneje 1. marca 2012 pošljejo imena in naslove pristojnih organov.
4. Komisija seznam pristojnih organov objavi.
Člen 16
Spremembe prilog
Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 17 in ob upoštevanju pogojev iz členov 18 in 19 sprejme spremembe prilog k tej uredbi, v okviru ustreznih določb te uredbe.
Člen 17
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 16 se prenese na Komisijo za nedoločen čas.
2. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
3. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 18 in 19.
Člen 18
Preklic pooblastila
1. Pooblastilo iz člena 16 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.
2. Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, in možne razloge za preklic.
3. Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 19
Nasprotovanje delegiranim aktom
1. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od dne uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za dva meseca.
2. Če do izteka roka iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na datum, ki je v njem določen.
Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.
3. Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu v roku iz odstavka 1, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje delegiranemu aktu, navede razloge za nasprotovanje.
Člen 20
Odbor
1. Za namene izvajanja člena 6(5) Komisiji pomaga odbor.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.
Člen 21
Uradno obveščanje o nacionalnih določbah
Vsaka država članica uradno obvesti Komisijo o posebnih določbah, ki jih sprejme za izvajanje te uredbe.
Komisija o njih obvesti druge države članice.
Člen 22
Pregled
Do 1. aprila 2015 in vsaka tri leta po tem Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe.
Člen 23
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. aprila 2012.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 16. februarja 2011