NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1258/2011
ze dne 2. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity dusičnanů v některé listové zelenině.
(2)
Navzdory pokroku ve správné zemědělské praxi jsou v některých případech maximální limity překračovány, a tudíž byla některým členským státům přiznána dočasná odchylka pro uvádění na trh některé listové zeleniny vypěstované a určené ke spotřebě na jejich území, která obsahuje množství dusičnanů přesahující stanovené maximální limity.
(3)
Od zavedení maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu bylo provedeno mnoho šetření týkajících se faktorů, které ovlivňují přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu, a opatření, která mají být přijata za účelem maximálního možného omezení přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu. Navzdory pokroku dosaženému ve správné zemědělské praxi v oblasti omezování přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu a přísnému uplatňování této správné zemědělské praxe nelze v některých regionech Unie soustavně dosahovat nižšího množství dusičnanů v hlávkovém salátu a čerstvém špenátu, než jsou stávající maximální limity. Důvodem je, že hlavním faktorem ovlivňujícím přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu jsou klimatické, a zejména světelné podmínky. Tyto klimatické podmínky nemohou producenti řídit ani změnit.
(4)
Aby mohl být vytvořen aktuální vědecký základ pro dlouhodobější strategii řízení rizika vyplývajícího z přítomnosti dusičnanů v zelenině, bylo zapotřebí vědeckého posouzení rizika Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA), které by zohledňovalo nové informace. Toto posouzení muselo vzít v úvahu všechny příslušné úvahy o rizicích a přínosech, například zvážení možných negativních dopadů dusičnanů oproti možným pozitivním účinkům konzumace zeleniny, jako jsou antioxidační účinky nebo jiné vlastnosti, které by mohly určitým způsobem působit proti rizikům plynoucím z dusičnanů a výsledných nitrososloučenin nebo tato rizika vyrovnávat.
(5)
Na žádost Komise vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „vědecká komise“) přijala dne 10. dubna 2008 vědecké stanovisko týkající se dusičnanů v zelenině (3). Vědecká komise porovnala rizika a přínosy související s expozicí dusičnanům ze zeleniny. Ve výsledku odhadovaná expozice dusičnanům ze zeleniny pravděpodobně nepřináší významné zdravotní riziko, a uznávané pozitivní vlivy konzumace zeleniny tudíž převládají. Vědecká komise uznala, že u zeleniny, která má ve stravě velký podíl, nebo v případě osob, v jejichž stravě je vysoký podíl zeleniny, jako například rukoly, se příležitostně vyskytují situace (např. nepříznivé podmínky pro místní/domácí produkci), kdy je třeba posuzovat případ od případu.
(6)
V návaznosti na diskusi o vhodných opatřeních a obavách vyjádřených v souvislosti s možnými riziky pro kojence a malé děti v případě expozice při akutním příjmu z potravy, požádala Komise úřad EFSA o doplňující vědecké prohlášení týkající se dusičnanů v zelenině, které by podrobněji posoudilo možná rizika pro kojence a malé děti spojená s přítomností dusičnanů v čerstvé zelenině a také zvážilo akutní příjem z potravy s přihlédnutím k aktuálním údajům o přítomnosti dusičnanů v zelenině, podrobnějším údajům o spotřebě zeleniny u kojenců a malých dětí a možnosti stanovení maximálních limitů dusičnanů v listové zelenině, které by mírně převyšovaly limity současné. Vědecká komise přijala dne 1. prosince 2010 prohlášení o možných rizicích pro veřejné zdraví u kojenců a malých dětí plynoucích z přítomnosti dusičnanů v listové zelenině (4).
(7)
V uvedeném prohlášení dospěla vědecká komise k závěru, že expozice dusičnanům ve vařeném špenátu připravovaném z čerstvého špenátu na úrovni stávajících nebo zamýšlených maximálních limitů pravděpodobně nepředstavuje zdravotní riziko, ačkoliv u některých kojenců nelze při konzumaci přesahující jedno špenátové jídlo za den určité riziko vyloučit. EFSA uvedl, že nebral v úvahu případné změny množství dusičnanů způsobené zpracováním potravin, jako např. mytím, loupáním a/nebo vařením, jelikož to nedostatek reprezentativních údajů neumožňoval. Nezohlednění kvantitativního dopadu zpracování potravin na množství dusičnanů může vést k nadhodnocení expozice. Dále se uvádí, že limity dusičnanů v hlávkovém salátu nepředstavují pro děti zdravotní riziko. Prosazování stávajících maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu nebo zamýšlených maximálních limitů o 500 mg/kg vyšších než současné maximální hodnoty by mělo pouze malý dopad.
(8)
V zájmu zajištění právní jistoty producentů ve všech regionech Evropské unie, kteří přísně uplatňují správnou zemědělskou praxi za účelem maximálního možného snížení přítomnosti dusičnanů ve špenátu a hlávkovém salátu, je tedy vhodné mírně zvýšit maximální limity dusičnanů v čerstvém špenátu a hlávkovém salátu, aniž by došlo k ohrožení veřejného zdraví.
(9)
Vzhledem k tomu, že rukola někdy vykazuje velmi velké množství dusičnanů, je vhodné stanovit maximální limit pro rukolu. Maximální limit pro rukolu by měl být za dva roky přezkoumán s ohledem na snížení limitů poté, co budou určeny faktory, které se podílejí na přítomnosti dusičnanů v rukole, a poté, co dojde u rukoly k plnému uplatňování správné zemědělské praxe, která by množství dusičnanů omezila.
(10)
Vzhledem k tomu, že EFSA byl Komisí pověřen shromažďováním všech údajů o výskytu kontaminujících látek v potravinách, včetně dusičnanů, do jedné databáze, je vhodné, aby byly výsledky sdělovány přímo úřadu EFSA.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
V článku 7 se zrušují odstavce 1, 2 a 3.
2)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy monitorují množství dusičnanů v zelenině, která je může obsahovat ve významném množství, zejména v zelené listové zelenině, a výsledky pravidelně sdělují úřadu EFSA.“
3)
V příloze se oddíl 1: Dusičnany nahrazuje oddílem uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost. Maximální limity pro rukolu stanovené v bodě 1.5 přílohy se však použijí ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2011.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1258/2011
z dne 2. decembra 2011
o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti nitratov v živilih
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminante v hrani (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (2) določa mejne vrednosti nitratov v nekateri listnati zelenjavi.
(2)
Kljub napredku dobre kmetijske prakse so mejne vrednosti občasno presežene, zato je bilo za nekatere države članice odobreno prehodno odstopanje glede dajanja na trg nekatere listnate zelenjave, gojene in namenjene za prehrano na njihovem ozemlju in v kateri vrednosti nitratov presegajo določene mejne vrednosti.
(3)
Od začetka uporabe mejnih vrednosti nitratov v zeleni solati in špinači so bile opravljene številne preiskave dejavnikov, povezanih s prisotnostjo nitratov v zeleni solati in špinači, in ocene morebitnih ukrepov za čim večje zmanjšanje prisotnosti nitratov v zeleni solati in špinači. Kljub doseženemu napredku dobre kmetijske prakse za zmanjšanje prisotnosti nitratov v zeleni solati in špinači ter strogemu izvajanju te dobre kmetijske prakse ni možno doseči, da bi bile vrednosti nitratov v zeleni solati in sveži špinači v nekaterih regijah Unije trajno pod veljavnimi mejnimi vrednostmi. Podnebje in zlasti svetlobne razmere so namreč glavni odločilni dejavnik za prisotnost nitratov v zeleni solati in špinači. Proizvajalec ne more vplivati na te podnebne razmere ali jih spremeniti.
(4)
Za zagotovitev najnovejše znanstvene podlage za pomoč pri oblikovanju dolgoročne strategije za obvladovanje tveganja zaradi nitratov v zelenjavi je bila Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprošena, da opravi znanstveno oceno tveganja. Pri taki oceni je bilo treba upoštevati vse ustrezne pomisleke o tveganjih in koristih, npr. primerjati morebiten negativni učinek nitratov in morebiten pozitivni učinek uživanja zelenjave, kot je antioksidativni učinek ali druge značilnosti, ki bi lahko odtehtale tveganje zaradi nitratov in posledično nitroso-spojin.
(5)
Odbor za onesnaževala v prehranski verigi je 10. aprila 2008 na zahtevo Komisije sprejel znanstveno mnenje o nitratih v zelenjavi (3). Odbor je primerjal tveganja in koristi izpostavljenosti nitratom v zelenjavi. Ker je majhna verjetnost, da bo pričakovana izpostavljenost nitratom v zelenjavi na splošno povzročila občutno tveganje za zdravje, prevladajo priznani koristni učinki uživanja zelenjave. Odbor je priznal, da je treba v nekaterih primerih (npr. neugodne lokalne/domače proizvodne razmere), ko zelenjava pomeni velik del prehrane, ali pri posameznikih s prehrano, bogato z zelenjavo, kot je rukola, opraviti oceno za vsak primer posebej.
(6)
Po razpravi o ustreznih ukrepih in izraženih pomislekih o morebitnem tveganju za dojenčke in majhne otroke po akutnem uživanju je Komisija zaprosila Agencijo za dopolnilno znanstveno izjavo o nitratih v zelenjavi, s poudarkom na morebitnem tveganju za dojenčke in majhne otroke zaradi prisotnosti nitratov v sveži zelenjavi ob upoštevanju akutnega uživanja, podatkov o nedavnem pojavu nitratov v zelenjavi, bolj podrobnih podatkov o uživanju zelenjave pri dojenčkih in majhnih otrocih ter možnosti določitve mejnih vrednosti nitratov v zelenjavi, nekoliko višjih od veljavnih vrednosti. Odbor je 1. decembra 2010 sprejel izjavo o morebitnem javnozdravstvenem tveganju za dojenčke in majhne otroke zaradi prisotnosti nitratov v listnati zelenjavi (4).
(7)
V navedeni izjavi je Odbor sklenil, da izpostavljenost nitratom pri veljavnih ali predvidenih mejnih vrednosti v špinači, skuhani iz sveže špinače, verjetno ne bo pomenilo zdravstvenega problema, čeprav ni mogoče izključiti, da bodo nekateri dojenčki užili več kot en špinačni obrok na dan. Agencija je navedla, da ni upoštevala morebitnih sprememb vsebnosti nitratov zaradi predelave živil, kot je pranje, lupljenje in/ali kuhanje, saj jih ni bilo mogoče obravnavati zaradi pomanjkanja reprezentativnih podatkov. Neupoštevanje vpliva predelave živil na vsebnost nitratov bi lahko povzročilo prekomerno oceno izpostavljenosti. Nadalje je bilo sklenjeno, da vrednosti nitratov v zeleni solati ne predstavljajo zdravstvenega problema za otroke. Izvrševanje veljavnih mejnih vrednosti za nitrate v zeleni solati in špinači ali predvidenih mejnih vrednosti za 500 mg/kg več od veljavnih mejnih vrednosti bi imelo le majhen vpliv.
(8)
Za zagotovitev pravne varnosti proizvajalcev v vseh regijah Evropske unije, ki strogo izvajajo dobre kmetijske prakse za čim večje zmanjšanje prisotnosti nitratov v špinači in zeleni solati, je zato primerno nekoliko zvišati mejne vrednosti nitratov v sveži špinači in zeleni solati, ne da bi se s tem ogrozilo javno zdravje.
(9)
Ker so občasno ugotovljene zelo visoke vrednosti nitratov v rukoli, je primerno določiti mejno vrednost za rukolo. Mejno vrednost za rukolo je treba pregledati po dveh letih zaradi morebitnega znižanja vrednosti po opredelitvi dejavnikov, povezanih s prisotnostjo nitratov v rukoli, in popolnega izvajanja dobre kmetijske prakse za zmanjšanje vsebnosti nitratov v rukoli.
(10)
Ker je Komisija pooblastilo Agencijo, da zbere vse podatke o pojavljanju onesnaževal, vključno z nitrati, v živilih v eno zbirko podatkov, je primerno, da se podatki sporočajo neposredno Agenciji.
(11)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa mu nista nasprotovala -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (ES) št. 1881/2006 se spremeni:
1.
V členu 7 se črtajo odstavki 1, 2 in 3.
2.
Odstavek 1 člena 9 se nadomesti z naslednjim:
„1. Države članice spremljajo vsebnost nitratov v zelenjavi, ki lahko vsebuje visoke vrednosti, zlasti v zelenolistnati zelenjavi, in redno sporočajo rezultate Evropski agenciji za varnost hrane.“
3.
V Prilogi se Oddelek 1: Nitrati nadomesti z oddelkom iz Priloge k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od dneva začetka veljavnosti. Vendar se mejne vrednosti za rukolo iz točke 1.5 Priloge uporabljajo od 1. aprila 2012.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 2. decembra 2011