ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 31. prosince 2010
o splacení základního kapitálu, převodu devizových rezerv a příspěvcích na rezervní fondy a rezervy Evropské centrální banky ze strany Eesti Pank
(ECB/2010/34)
(2011/23/EU)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na články 30.1, 30.3, 48.1 a 48.2 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2010/416/EU ze dne 13. července 2010 v souladu s čl. 140 odst. 2 Smlouvy o přijetí eura Estonskem ke dni 1. ledna 2011 (1) Estonsko splňuje podmínky nezbytné pro přijetí eura a výjimka v jeho prospěch uvedená v článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 (2) se s účinkem od 1. ledna 2011 zrušuje.
(2)
Článek 48.1 statutu ESCB stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je povinna splatit svůj upsaný podíl na základním kapitálu Evropské centrální banky (ECB) ve stejném rozsahu jako národní centrální banky ostatních členských států, jejichž měnou je euro. Podle článku 2 rozhodnutí ECB/2008/23 ze dne 12. prosince 2008 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (3) činí vážený podíl Eesti Pank v klíči pro upisování základního kapitálu ECB 0,1790 %. Eesti Pank již splatila část svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB v souladu s článkem 1 rozhodnutí ECB/2010/28 ze dne 13. prosince 2010 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami zemí mimo eurozónu (4).
(3)
Podle článku 1 rozhodnutí ECB/2010/26 ze dne 13. prosince 2010 o zvýšení základního kapitálu Evropské centrální banky (5) se s účinkem od 29. prosince 2010 zvyšuje základní kapitál ECB o 5 miliard EUR z 5 760 652 402,58 EUR na 10 760 652 402,58 EUR. Podle článku 1 rozhodnutí ECB/2010/27 ze dne 13. prosince 2010 o splacení zvýšeného základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro (6), má být zvýšený základní kapitál splacen ve třech stejných ročních splátkách.
(4)
Eesti Pank by tedy měla splatit zbývající část svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB ve výši 18 539 259,01 EUR takto: 3. ledna 2011 částku 9 589 259,01 EUR, která je výsledkem násobku upsaného základního kapitálu ECB k 28. prosinci 2010 (5 760 652 402,58 EUR) a váženého podílu Eesti Pank v klíči pro upisování základního kapitálu (0,1790 %) po odečtení části jejího podílu na upsaném základním kapitálu ECB, která byla již splacena v souladu s rozhodnutím ECB/2010/27, a dále částku 8 950 000,00 EUR, která je výsledkem násobku částky, o kterou se zvyšuje upsaný základní kapitál ECB (5 miliard EUR), a váženého podílu Eesti Pank v klíči pro upisování základního kapitálu. Eesti Pank by měla částku 8 950 000,00 EUR uhradit ve třech stejných splátkách. První splátka má být uhrazena spolu s částkou 9 589 259,01 EUR a další dvě splátky, každá ve výši 2 983 333,33 EUR, dva pracovní dny před posledním provozním dnem TARGET2 v roce 2011 a 2012.
(5)
Článek 48.1 ve spojení s článkem 30.1 statutu ESCB stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je též povinna převést na ECB devizové rezervy. Podle článku 48.1 statutu ESCB se výše těchto převodů určuje násobkem hodnoty devizových rezerv, které již byly v souladu s článkem 30.1 statutu ESCB převedeny na ECB, vyjádřené v eurech podle platných směnných kurzů, a poměru mezi počtem podílů upsaných dotyčnou národní centrální bankou a počtem podílů již splacených národními centrálními bankami ostatních členských států, jejichž měnou je euro. Při určování „devizových rezerv, které již byly v souladu s článkem 30.1 převedeny na ECB“, je třeba náležitě zohlednit předchozí úpravy klíče pro upisování základního kapitálu ECB (7) podle článku 29.3 statutu ESCB a rozšíření klíče pro upisování základního kapitálu ECB podle článku 48.3 statutu ESCB (8). Podle rozhodnutí ECB/2008/27 ze dne 12. prosince 2008 o opatřeních nezbytných pro příspěvek na souhrnnou hodnotu kapitálu Evropské centrální banky a pro úpravu pohledávek národních centrálních bank ve výši převedených devizových rezerv (9) proto činí hodnota devizových rezerv, které již byly podle článku 30.1 statutu ESCB převedeny na ECB, vyjádřená v eurech, 145 853 596,60 EUR.
(6)
Devizové rezervy, které má Eesti Pank převést, by měly být v japonských jenech a zlatě anebo by měly být v japonských jenech a zlatě denominovány.
(7)
Článek 30.3 statutu ESCB stanoví, že ECB je povinna připsat ve prospěch každé národní centrální banky členského státu, jehož měnou je euro, pohledávku ve výši devizových rezerv, jež tato národní centrální banka převedla na ECB. Ustanovení o denominaci a úročení pohledávek, které již byly připsány ve prospěch národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro (10), by se měla vztahovat též na denominaci a úročení pohledávek Eesti Pank.
(8)
Článek 48.2 statutu ESCB stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je povinna přispívat do rezervních fondů ECB a do rezerv rovnocenných rezervním fondům a na částku, jež má být ještě vyčleněna na rezervní fondy a rezervy odpovídající zůstatku účtu zisků a ztrát k 31. prosinci roku, který předcházel roku zrušení výjimky. Výše tohoto příspěvku se určuje podle článku 48.2 statutu ESCB.
(9)
Analogicky k článku 3.5 jednacího řádu Evropské centrální banky (11) měl guvernér Eesti Pank možnost vznést připomínky k tomuto rozhodnutí před jeho přijetím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„devizovými rezervami“ zlato nebo hotovost;
b)
„zlatem“ troyské unce ryzího zlata ve formě zlatých cihel (London Good Delivery) podle standardů London Bullion Market Association;
c)
„hotovostí“ zákonná měna Japonska (japonský jen).
Článek 2
Výše a způsob splacení základního kapitálu
1. Eesti Pank splatí zbývající část svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB, která činí 18 539 259,01 EUR.
2. Eesti Pank uhradí ECB dne 3. ledna 2011 první splátku ve výši 12 572 592,35 EUR zvláštním převodem prostřednictvím transevropského expresního automatizovaného systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2). Eesti Pank uhradí dvě další splátky, každou ve výši 2 983 333,33 EUR, dva pracovní dny před posledním provozním dnem TARGET2 v roce 2011 a 2012.
3. Eesti Pank uhradí ECB dne 3. ledna 2011 zvláštním převodem prostřednictvím TARGET2 úrok z částky splatné ECB podle odstavce 2 první věty přirostlý za dny 1. a 2. ledna 2011. Tento úrok se vypočítá za každý den s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se mezní úrokové sazbě, kterou Eurosystém použil při své poslední hlavní refinanční operaci.
Článek 3
Převod devizových rezerv
1. S účinkem od 1. ledna 2011 a v souladu s tímto článkem a opatřeními přijatými na jeho základě převede Eesti Pank na ECB částku devizových rezerv denominovaných v japonských jenech a zlatě rovnající se částce 145 853 596,60 EUR takto:
Částka japonských jenů v hotovosti vyjádřená v eurech
Hodnota zlata vyjádřená v eurech
Celková částka vyjádřená v eurech
123 975 557,11
21 878 039,49
145 853 596,60
2. Částka devizových rezerv vyjádřená v eurech, kterou má Eesti Pank převést podle odstavce 1, se vypočte na základě směnných kurzů mezi eurem a japonským jenem stanovených v rámci 24hodinového písemného konzultačního řízení mezi Eurosystémem a Eesti Pank dne 31. prosince 2010 a v případě zlata na základě ceny v amerických dolarech za troyskou unci ryzího zlata stanovené v rámci určování ceny zlata v Londýně (London gold fixing) v 10:30 londýnského času dne 31. prosince 2010.
3. ECB potvrdí Eesti Pank co možná nejdříve částku vypočtenou podle odstavce 2.
4. Eesti Pank převede na ECB japonské jeny v hotovosti.
5. Převod hotovosti se uskuteční na účty, které určí ECB. Dnem vypořádání pro převod hotovosti na ECB je 4. leden 2011. Eesti Pank udělí pokyny k uskutečnění tohoto převodu na ECB.
6. Hodnota zlata, které Eesti Pank převádí na ECB v souladu s odstavcem 1, se co nejvíce blíží částce 21 878 039,49 EUR, avšak tuto částku nepřesáhne.
7. Eesti Pank převede zlato uvedené v odstavci 1 v neinvestované podobě na účty a místa, které určí ECB. Dnem vypořádání pro převod zlata na ECB je 6. leden 2011. Eesti Pank udělí pokyny k uskutečnění tohoto převodu na ECB.
8. Převede-li Eesti Pank zlato na ECB v hodnotě nižší, než je částka stanovená v odstavci 1, převede 6. ledna 2011 částku hotovosti v japonských jenech odpovídající výslednému rozdílu na účet ECB, který určí ECB. Tato hotovost v japonských jenech netvoří součást devizových rezerv denominovaných v japonských jenech, které Eesti Pank převádí na ECB v souladu s levým sloupcem tabulky uvedené v odstavci 1.
9. Případný rozdíl mezi celkovou částkou vyjádřenou v eurech, která je uvedena v odstavci 1, a částkou uvedenou v čl. 4 odst. 1 se vyrovná v souladu s dohodou ze dne 31. prosince 2010 mezi Eesti Pank a Evropskou centrální bankou o pohledávce připsané Evropskou centrální bankou ve prospěch Eesti Pank podle článku 30.3 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (12).
Článek 4
Denominace, úročení a splatnost pohledávek ve výši příspěvků
1. S účinkem od 1. ledna 2011 a za podmínek úpravy týkající se dnů vypořádání převodů devizových rezerv v článku 3 připíše ECB ve prospěch Eesti Pank pohledávku denominovanou v eurech ve výši celkové částky jejího příspěvku na devizové rezervy vyjádřené v eurech. Tato pohledávka činí 103 115 678,01 EUR.
2. Pohledávka, kterou ECB připíše ve prospěch Eesti Pank, se úročí ode dne vypořádání. Úrok se vypočítá za každý den s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se 85 % mezní úrokové sazby, kterou Eurosystém použil při své poslední hlavní refinanční operaci.
3. Pohledávka se úročí na konci každého účetního roku. ECB čtvrtletně informuje Eesti Pank o souhrnné částce.
4. Pohledávka se nesplácí.
Článek 5
Příspěvky na rezervní fondy a rezervy ECB
1. S účinkem od 1. ledna 2011 a v souladu s čl. 3 odstavci 5 a 6 přispívá Eesti Pank do rezervních fondů ECB a do rezerv rovnocenných rezervním fondům a na částku, jež má být ještě vyčleněna na rezervní fondy a rezervy odpovídající zůstatku účtu zisků a ztrát k 31. prosinci 2010.
2. Výše příspěvku Eesti Pank se určuje podle článku 48.2 statutu ESCB. Odkazy v článku 48.2 na „počet podílů upsaných dotyčnou centrální bankou“ a na „počet podílů již splacených ostatními centrálními bankami“ se vztahují na vážený podíl Eesti Pank a vážené podíly národních centrálních bank ostatních členských států, jejichž měnou je euro, v klíči pro upisování základního kapitálu ECB podle rozhodnutí ECB/2008/23.
3. Pro účely odstavce 1 zahrnují pojmy „rezervní fondy ECB“ a „rezervy rovnocenné rezervním fondům“ všeobecný rezervní fond ECB, zůstatky na účtech přecenění a rezervy na krytí kurzového, úrokového a úvěrového rizika, rizika tržních cen a rizika souvisejícího s cenou zlata.
4. ECB vypočítá a potvrdí Eesti Pank výši jejího příspěvku podle odstavce 1 nejpozději v první pracovní den následující po schválení účetní závěrky ECB za rok 2010 Radou guvernérů.
5. V druhý pracovní den následující po schválení účetní závěrky ECB za rok 2010 Radou guvernérů Eesti Pank uhradí ECB prostřednictvím TARGET2:
a)
částku splatnou ve prospěch ECB podle odstavce 4 a
b)
úrok z částky splatné ve prospěch ECB podle odstavce 4 přirostlý za období od 1. ledna 2011 do dne platby.
6. Úrok podle odst. 5 písm. b) se vypočítá za každý den s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se mezní úrokové sazbě, kterou použil Eurosystém při své poslední hlavní refinanční operaci.
Článek 6
Pravomoci
1. Výkonná rada ECB vydává v potřebném rozsahu pokyny Eesti Pank s cílem upřesnit a provést jakákoli ustanovení tohoto rozhodnutí a stanovit vhodná opatření k řešení případných problémů.
2. Veškeré pokyny Výkonné rady podle odstavce 1 se neprodleně oznamují Radě guvernérů a Výkonná rada se řídí rozhodnutím, které Rada guvernérů v dané věci přijme.
Článek 7
Závěrečné ustanovení
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2011.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 31. prosince 2010.
SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
z dne 31. decembra 2010
o vplačilu kapitala, prenosu deviznih rezerv in prispevku v rezerve in rezervacije Evropske centralne banke s strani centralne banke Eesti Pank
(ECB/2010/34)
(2011/23/EU)
SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE -
ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter zlasti členov 30.1, 30.3, 48.1 in 48.2 Statuta ESCB,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Na podlagi člena 1 Sklepa Sveta 2010/416/EU z dne 13. julija 2010 v skladu s členom 140(2) Pogodbe o uvedbi eura v Estoniji 1. januarja 2011 (1) Estonija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura, zato se bo odstopanje, ki ji je bilo odobreno v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (2), razveljavilo s 1. januarjem 2011.
(2)
Člen 48.1 Statuta ESCB določa, da mora nacionalna centralna banka (NCB) države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, vplačati svoj vpisani delež kapitala Evropske centralne banke (ECB) v enaki višini kakor NCB drugih držav članic, katerih valuta je euro. Ponder centralne banke Eesti Pank v kapitalskem ključu ECB je 0,1790 %, v skladu s členom 2 Sklepa ECB/2008/23 z dne 12. decembra 2008 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (3). Eesti Pank je že vplačala del svojega deleža v vpisanem kapitalu ECB, v skladu s členom 1 Sklepa ECB/2010/28 z dne 13. decembra 2010 o vplačilu kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank zunaj euroobmočja (4).
(3)
V skladu s členom 1 Sklepa ECB/2010/26 z dne 13. decembra 2010 o povečanju kapitala Evropske centralne banke (5) se je kapital ECB povečal za 5 000 milijonov EUR, in sicer s 5 760 652 402,58 EUR na 10 760 652 402,58 EUR, z učinkom od 29. decembra 2010. V skladu s členom 1 Sklepa ECB/2010/27 z dne 13. decembra 2010 o vplačilu povečanja kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (6), mora biti povečanje kapitala vplačano v treh enakih letnih obrokih.
(4)
Glede na navedeno bi morala Eesti Pank vplačati preostali del svojega deleža v vpisanem kapitalu ECB, kar znaša 18 539 259,01 EUR, kot sledi: dne 3. januarja 2011 znesek 9 589 259,01 EUR, ki je enak razliki med zmnožkom vpisanega kapitala ECB na 28. december 2010 (5 760 652 402,58 EUR) in ponderja centralne banke Eesti Pank v kapitalskem ključu (0,1790 %) ter tistim delom njenega deleža v vpisanem kapitalu ECB, ki ga je že vplačala v skladu s Sklepom ECB/2010/27, in dodatni znesek 8 950 000,00 EUR, ki je enak zmnožku povečanja vpisanega kapitala ECB (5 000 000 000 EUR) in ponderja centralne banke Eesti Pank v kapitalskem ključu. Eesti Pank bi morala slednji znesek plačati v treh enakih obrokih. Prvi obrok je treba plačati skupaj z zneskom 9 589 259,01 EUR, druga dva obroka, vsak v višini 2 983 333,33 EUR, pa dva delovna dneva pred zadnjim delovnim dnem sistema TARGET2 v letu 2011 in v letu 2012.
(5)
Člen 48.1 v povezavi s členom 30.1 Statuta ESCB določa, da mora NCB države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, prenesti na ECB tudi devizne rezerve. V skladu s členom 48.1 Statuta ESCB se znesek za prenos določi tako, da se vrednost v eurih po veljavnih deviznih tečajih tistih deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB v skladu s členom 30.1 Statuta ESCB, pomnoži z razmerjem med številom delnic, ki jih je vpisala zadevna NCB, in številom delnic, ki so jih že vplačale NCB drugih držav članic, katerih valuta je euro. Pri določanju „deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB v skladu s členom 30.1,“ je treba ustrezno upoštevati predhodne uskladitve kapitalskega ključa (7) v skladu s členom 29.3 Statuta ESCB in razširitve kapitalskega ključa ECB v skladu s členom 48.3 Statuta ESCB (8). Posledično znaša, v skladu s Sklepom ECB/2008/27 z dne 12. decembra 2008 o določitvi ukrepov, potrebnih za prispevek v vrednost akumuliranega lastnega kapitala Evropske centralne banke in za usklajevanje terjatev nacionalnih centralnih bank, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam (9), protivrednost v eurih tistih deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB po členu 30.1 Statuta ESCB, 145 853 596,60 EUR.
(6)
Devizne rezerve, ki jih mora prenesti Eesti Pank, morajo biti v japonskih jenih in zlatu ali denominirane v njih.
(7)
Člen 30.3 Statuta ESCB določa, da mora ECB priznati vsaki NCB države članice, katere valuta je euro, terjatev v višini deviznih rezerv, ki jih je slednja prenesla na ECB. Določbe glede denominacije in obrestovanja terjatev, ki so bile že priznane nacionalnim centralnim bankam držav članic, katerih valuta je euro (10), bi se morale uporabljati tudi za denominacijo in obrestovanje terjatev centralne banke Eesti Pank.
(8)
Člen 48.2 Statuta ESCB določa, da mora NCB države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, prispevati k rezervam ECB, k rezervacijam, ki so enakovredne rezervam, in k znesku, ki ga je še treba vključiti v rezerve in rezervacije glede na saldo bilance uspeha na dan 31. decembra v letu pred odpravo odstopanja. Znesek tega prispevka se določi v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB.
(9)
Po analogiji s členom 3.5 Poslovnika Evropske centralne banke (11) je guverner centralne banke Eesti Pank imel priložnost podati svoja opažanja v zvezi s tem sklepom, preden je bil ta sprejet -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Opredelitev pojmov
V tem sklepu:
(a)
„devizne rezerve“ pomenijo zlato ali denar;
(b)
„zlato“ pomeni čiste unče zlata v obliki palic tipa London Good Delivery, kakor to določa združenje London Bullion Market Association;
(c)
„denar“ pomeni zakonito valuto Japonske (japonski jen).
Člen 2
Višina in oblika vplačanega kapitala
1. Eesti Pank vplača preostali del svojega deleža v vpisanem kapitalu ECB, kar znaša 18 539 259,01 EUR.
2. Eesti Pank plača Evropski centralni banki 3. januarja 2011 prvi obrok v višini 12 572 592,35 EUR z ločenim prenosom preko transevropskega sistema bruto poravnave v realnem času (TARGET2). Eesti Pank plača nadaljnja obroka, vsak v višini 2 983 333,33 EUR, dva delovna dneva pred zadnjim delovnim dnem sistema TARGET2 v letu 2011 in v letu 2012.
3. Eesti Pank plača Evropski centralni banki 3. januarja 2011, z ločenim prenosom preko sistema TARGET2, obresti, ki se natečejo 1. in 2. januarja 2011 od zneska, ki ga dolguje ECB po prvem stavku odstavka 2. Te obresti se izračunajo dnevno z uporabo metode dejanskega števila dni/360 dni po stopnji, enaki mejni obrestni meri, ki jo uporabi Eurosistem v svoji zadnji operaciji glavnega refinanciranja.
Člen 3
Prenos deviznih rezerv
1. Eesti Pank prenese na ECB z učinkom od 1. januarja 2011 ter v skladu s tem členom in ureditvijo na njegovi podlagi znesek deviznih rezerv, denominiran v japonskih jenih in zlatu, v protivrednosti 145 853 596,60 EUR, kakor sledi:
Japonski jeni v protivrednosti v eurih
Zlato v protivrednosti v eurih
Skupni znesek v protivrednosti v eurih
123 975 557,11
21 878 039,49
145 853 596,60
2. Znesek deviznih rezerv v protivrednosti v eurih, ki jih Eesti Pank prenese po odstavku 1, se izračuna na podlagi menjalnega tečaja med eurom in japonskim jenom, določenega v 24-urnem pisnem posvetovalnem postopku 31. decembra 2010 med Eurosistemom in centralno banko Eesti Pank, ter, v primeru zlata, na podlagi cene v ameriških dolarjih za čisto unčo zlata, kakor je določena na londonskem trgu (London gold fixing) 31. decembra 2010 ob 10:30 po londonskem času.
3. ECB v najkrajšem možnem času potrdi centralni banki Eesti Pank znesek, izračunan v skladu z odstavkom 2.
4. Eesti Pank prenese japonske jene na ECB v denarju.
5. Denar se prenese na tiste račune, ki jih določi ECB. Datum poravnave za prenos denarja na ECB je 4. januar 2011. Eesti Pank da nalog za izvršitev tega prenosa na ECB.
6. Vrednost zlata, ki ga Eesti Pank prenese na ECB v skladu z odstavkom 1, je, kolikor se le da, blizu, vendar ne več kakor 21 878 039,49 EUR.
7. Eesti Pank prenese zlato, navedeno v odstavku 1, v neinvestirani obliki na tiste račune in kraje, ki jih določi ECB. Datum poravnave za prenos zlata na ECB je 6. januar 2011. Eesti Pank da nalog za izvršitev tega prenosa na ECB.
8. Če Eesti Pank na ECB prenese zlato v vrednosti, ki je manjša od zneska, določenega v odstavku 1, potem 6. januarja 2011 prenese znesek denarja v japonskih jenih kot protivrednost primanjkljaja na račun ECB, ki ga določi ECB. Tak denar v japonskih jenih ne tvori dela deviznih rezerv, denominiranih v japonskih jenih, ki ga Eesti Pank prenese na ECB v skladu z levim stolpcem tabele iz odstavka 1.
9. Morebitna razlika med skupnim zneskom v protivrednosti v eurih iz odstavka 1 in zneskom iz člena 4(1) se poravna v skladu s Sporazumom z dne 31. decembra 2010 med centralno banko Eesti Pank in Evropsko centralno banko v zvezi s terjatvijo, priznano centralni banki Eesti Pank s strani Evropske centralne banke po členu 30.3 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (12).
Člen 4
Denominacija, obrestovanje in zapadlost terjatev, enakovrednih prispevku
1. Z učinkom od 1. januarja 2011 in v skladu z določbami člena 3 glede datumov poravnave za prenose deviznih rezerv prizna ECB centralni banki Eesti Pank terjatev, denominirano v eurih, enakovredno skupnemu eurskemu znesku prispevka centralne banke Eesti Pank v devizne rezerve. Ta terjatev znaša 103 115 678,01 EUR.
2. Terjatev, ki jo ECB prizna centralni banki Eesti Pank, se obrestuje od datuma poravnave naprej. Natečene obresti se izračunajo dnevno z uporabo metode dejanskega števila dni/360 dni po stopnji, enaki 85 % mejne obrestne mere, ki jo uporabi Eurosistem v svoji zadnji operaciji glavnega refinanciranja.
3. Terjatev se obrestuje ob koncu vsakega poslovnega leta. ECB vsako četrtletje obvešča centralno banko Eesti Pank o skupnem znesku.
4. Ni mogoče zahtevati poplačila te terjatve.
Člen 5
Prispevek v rezerve in rezervacije ECB
1. Z učinkom od 1. januarja 2011 ter v skladu s členom 3(5) in (6) Eesti Pank prispeva k rezervam ECB, k rezervacijam, ki so enakovredne rezervam, in k znesku, ki ga je še treba vključiti v rezerve in rezervacije glede na saldo bilance uspeha na dan 31. decembra 2010.
2. Znesek prispevka centralne banke Eesti Pank se določi v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB. Sklicevanje v členu 48.2 na „število delnic, ki jih je vpisala zadevna nacionalna centralna banka,“ in na „število delnic, ki so jih že vplačale druge centralne banke,“ se nanaša na ponderje centralne banke Eesti Pank in nacionalnih centralnih bank drugih držav članic, katerih valuta je euro, v kapitalskem ključu ECB, v skladu s Sklepom ECB/2008/23.
3. „Rezerve ECB“ in „rezervacije, ki so enakovredne rezervam,“ po odstavku 1 vključujejo splošni rezervni sklad ECB, stanja na računih vrednotenja ter rezervacije za tveganji deviznega tečaja in obrestne mere, kreditno tveganje ter tveganji tržne cene in cene zlata.
4. ECB najkasneje na prvi delovni dan po tem, ko Svet ECB odobri zaključni račun ECB za leto 2010, izračuna in potrdi centralni banki Eesti Pank znesek, ki ga mora Eesti Pank prispevati po odstavku 1.
5. Eesti Pank na drugi delovni dan po tem, ko Svet ECB odobri zaključni račun ECB za leto 2010, preko sistema TARGET2 plača ECB:
(a)
znesek, ki ga dolguje Evropski centralni banki po odstavku 4, in
(b)
obresti, ki se natečejo od 1. januarja 2011 do dneva plačila od zneska, ki ga dolguje Evropski centralni banki po odstavku 4.
6. Natečene obresti iz odstavka 5(b) se izračunajo dnevno z uporabo metode dejanskega števila dni/360 dni po stopnji, enaki mejni obrestni meri, ki jo uporabi Eurosistem v svoji zadnji operaciji glavnega refinanciranja.
Člen 6
Pristojnosti
1. Izvršilni odbor ECB v potrebnem obsegu izda navodila centralni banki Eesti Pank, da bi natančneje opredelil in uveljavil določbe tega sklepa ter zagotovil primerna sredstva za rešitev kakršnih koli težav, ki bi lahko nastale.
2. O vsakem navodilu, ki ga izda Izvršilni odbor na podlagi odstavka 1, je treba nemudoma obvestiti Svet ECB in Izvršilni odbor ECB bo ravnal v skladu z vsako odločitvijo Sveta ECB o tem.
Člen 7
Končna določba
Ta sklep začne veljati 1. januarja 2011.
V Frankfurtu na Majni, 31. decembra 2010