NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 304/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 708/2007 o používání cizích a místně se nevyskytujících druhů v akvakultuře
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 708/2007 (3) vytváří rámec upravující akvakulturní postupy ve vztahu k cizím a místně se nevyskytujícím druhům s cílem posoudit a minimalizovat možný vliv těchto druhů a všech souvisejících necílových druhů na vodní přírodní stanoviště. V uvedeném nařízení se stanoví, že vysazování a přemisťování za účelem použití v uzavřených zařízeních akvakultury lze v budoucnosti na základě nových vědeckých poznatků a doporučení vyjmout z požadavků týkajících se povolení podle kapitoly III uvedeného nařízení.
(2)
V rámci společné akce financované Společenstvím nazvané „Vlivy cizích druhů v akvakultuře na životní prostředí“ (IMPASSE - „Environmental impacts of alien species in aquaculture“) byla vytvořena nová pracovní definice „uzavřených zařízení akvakultury“. U takto definovaných zařízení se může snížit stupeň rizika spojený s cizími a místně se nevyskytujícími druhy na přijatelnou úroveň, pokud by se při přepravě řešila možnost úniku organismů, které mají být chovány, a organismů, které nejsou cílové, a pokud by se v přijímajícím zařízení uplatňovaly přesně stanovené postupy. Vysazování a přemisťování za účelem použití v uzavřených zařízeních akvakultury by se mělo z požadavků týkajících se povolení vyjmout, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky.
(3)
Z tohoto důvodu je nutné změnit definici „uzavřených zařízení akvakultury“ v nařízení (ES) č. 708/2007 tak, že se do ní přidají zvláštní prvky, jimiž se má zajistit biologická bezpečnost uvedených zařízení.
(4)
Členské státy by měly vypracovat seznam uzavřených zařízení akvakultury, která se vyskytují na jejich území. Z důvodu transparentnosti by se tento seznam měl zveřejňovat a pravidelně aktualizovat na internetových stránkách, které byly vytvořeny v souladu s nařízením Komise (ES) č. 535/2008 ze dne 13. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 708/2007 o používání cizích a místně se nevyskytujících druhů v akvakultuře (4).
(5)
V návaznosti na tyto změny jsou zapotřebí další úpravy nařízení (ES) č. 708/2007, zejména odstranění odkazů na „uzavřená zařízení akvakultury“ v definici „rutinní přesun“ a odkazů v příloze I.
(6)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) za účelem přizpůsobení příloh I, II a III technickému a vědeckému pokroku, přidání dalších druhů do přílohy IV a specifikace podmínek nezbytných pro doplnění druhů do přílohy IV. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravných prací prováděla příslušné konzultace, a to i na úrovni odborníků.
(7)
Opatření nezbytná k provádění toho nařízení by měla přijímat Komise prostřednictvím prováděcích aktů podle článku 291 Smlouvy o fungování EU.
(8)
V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 je třeba změnit výraz „Společenství“ používaný v normativní části nařízení (ES) č. 708/2007.
(9)
Nařízení (ES) č. 708/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 708/2007 se mění takto:
1)
V čl. 2 odst. 1 se slova „ve Společenství“ nahrazují slovy „v Unii“a v názvu článku 13, v čl. 15 odst. 2 a v názvu článku 19 se slovo „Společenství“ nahrazuje slovem „Unie“.
2)
Článek 2 se mění takto:
a)
V odstavci 5 se první věta nahrazuje tímto:
„5. S výjimkou článku 3, čl. 4 odst. 1 a čl. 4 odst. 2 písm. a) se toto nařízení nevztahuje na druhy uvedené v příloze IV.“
b)
Odstavec 7 se nahrazuje tímto:
„7. Kapitoly III až VI se nepoužijí na přesun cizích nebo místně se nevyskytujících druhů, které se mají chovat v uzavřených zařízeních akvakultury, za předpokladu, že se přeprava provádí za podmínek zamezujících úniku těchto druhů a necílových druhů.
Členské státy vypracují seznam uzavřených zařízení akvakultury, která se vyskytují na jejich území a jež jsou v souladu s definicí obsaženou v čl. 3 odst. 3, a tento seznam budou pravidelně aktualizovat. Do 25. října 2011 se tento seznam zveřejní na internetových stránkách vytvořených v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 535/2008 (5), kterým se stanoví prováděcí pravidla k tomuto nařízení.
3)
Článek 3 se mění takto:
a)
Bod 3) se nahrazuje tímto:
„3)
„uzavřeným zařízením akvakultury“ zařízení na pevnině:
a)
v němž:
i)
se akvakultura provozuje ve vodním prostředí, ve kterém je zajištěno proudění vody, a
ii)
voda se žádným způsobem nevypouští do otevřených vod, aniž by před tím byla přecezena a filtrována či perkolována a upravena tak, aby se zamezilo vypouštění pevného odpadu do vodního prostředí a úniku chovaných druhů a necílových druhů ze zařízení, které by mohly přežívat a následně se rozmnožovat,
b)
a v němž:
i)
se zamezuje ztrátám chovaných kusů nebo necílových druhů a jiného biologického materiálu včetně patogenů způsobeným faktory, jako jsou dravci (například ptáci) či povodně (například zařízení musí být umístěno v bezpečné vzdálenosti od otevřených vod na základě řádného posouzení příslušnými orgány),
ii)
rozumným způsobem se zamezuje ztrátám chovaných kusů nebo necílových druhů a jiného biologického materiálu včetně patogenů v důsledku krádeže a vandalismu a
iii)
zajišťuje se náležité odstraňování uhynulých organismů.“
b)
Bod 16) se nahrazuje tímto:
„16)
„rutinním přesunem“ přesun vodních organismů ze zdroje, u něhož existuje nízké riziko přemístění necílových druhů a který v důsledku vlastností vodních organismů nebo používané akvakulturní metody nemá žádné nepříznivé ekologické účinky;“.
4)
V článku 4 se stávající odstavec označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec, který zní:
„2. Příslušné orgány v členských státech sledují činnosti v oblasti akvakultury a dohlížejí na ně tak, aby bylo zajištěno, že:
a)
uzavřená zařízení akvakultury splňují požadavky stanovené v čl. 3 odst. 3 a
b)
přeprava z nebo do uzavřených zařízení akvakultury probíhá za podmínek, které zabraňují úniku cizích nebo necílových druhů.“
5)
Článek 14 se nahrazuje tímto:
„Článek 14
Vypuštění do zařízení akvakultury v případě rutinních vysazení
Nerozhodne-li ve výjimečných případech příslušný orgán jinak na základě konkrétních informací poskytnutých poradním výborem, vypuštění vodních organismů do zařízení akvakultury se v případě rutinních vysazení povoluje bez karantény nebo zkušebního vypuštění. Přesun z uzavřeného zařízení akvakultury do otevřeného zařízení akvakultury se považuje za rutinní nebo nerutinní přesun podle článků 6 a 7.“
6)
Článek 24 se nahrazuje tímto:
„Článek 24
Změny příloh a prováděcích pravidel
1. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24a a za podmínek stanovených v článcích 24b a 24c:
a)
měnit přílohy I, II, III tohoto nařízení s cílem přizpůsobit je technickému a vědeckému pokroku;
b)
přijímat specifikace týkající se podmínek nezbytných pro doplnění druhů do přílohy IV, jak je stanoveno v odstavci 3, a
c)
doplnit do přílohy IV nové druhy, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 3 a jejich bližší specifikace.
2. Při přijímání aktů v přenesené pravomoci, jak je stanoveno v odstavci 1, jedná Komise v souladu s tímto nařízením.
3. Pokud jde o druh vodního organismu, který se má doplnit do přílohy IV, musí se jednat o takový vodní organismus, který je v akvakultuře v některých částech Unie využíván již dlouhou dobu (s ohledem na jeho životní cyklus) bez nepříznivých účinků, a vysazení a přemístění musí být proveditelné bez současného přesunu potenciálně škodlivých necílových druhů.
4. Členské státy mohou požádat Komisi o doplnění druhu do přílohy IV. Členské státy mohou v zájmu doplnění druhu do přílohy IV poskytnout vědecké údaje s cílem prokázat splnění příslušných kritérií. Komise rozhodne o přípustnosti žádosti do pěti měsíců po jejím obdržení, přičemž se nezapočítává doba, v níž členský stát poskytuje doplňující informace, pokud si je Komise vyžádá.
5. Dotčené členské státy mohou, pokud jde o jejich nejvzdálenější regiony uvedené v článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie, navrhnout doplnění druhů v samostatné části přílohy IV.
6. Komise může přijmout prováděcí pravidla k odstavcům 4 a 5, zejména pokud jde o formát, obsah a podrobnosti žádostí členských států o přidání druhu jakož i o informace, které slouží jako podklady těchto žádostí, a to v souladu s postupem stanoveným v čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.“
7)
Vkládají se následující články:
„Článek 24a
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 24 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 24. dubna 2011. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhé období, pokud jej Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 24b.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených v článcích 24b a 24c.
Článek 24b
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 24 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 24c
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.
Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, zveřejní se akt v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada Komisi informovaly o svém úmyslu námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.“
8)
Příloha I se mění takto:
a)
Znění prvního odstavce se nahrazuje tímto:
„Pokud je to možné, mají být informace podloženy odkazy na odbornou literaturu a záznamy z osobní komunikace s vědeckými autoritami a odborníky na rybolov.“
b)
Oddíl D („Interakce s původními druhy“) se mění takto:
i)
bod 1 se nahrazuje tímto:
„1.
Jaké jsou možnosti přežití a usídlení se vysazeného organismu, pokud unikne?“,
ii)
bod 6 se nahrazuje tímto:
„6.
Budou vysazené organismy schopny přežít a úspěšně se množit v navrhované oblasti vysazení nebo bude nutné každoročně obnovovat chov?“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 9. března 2011.
UREDBA (EU) št. 304/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 9. marca 2011
o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Z Uredbo Sveta (ES) št. 708/2007 (3) se vzpostavlja okvir, s katerim se urejajo ribogojske prakse glede tujih in lokalno neprisotnih vrst, da bi se ocenil in kar najbolj zmanjšal njihov možni vpliv, pa tudi vpliv vseh z njimi povezanih ne-ciljnih vrst na vodne habitate. Določa, da se bodo lahko na podlagi novih znanstvenih informacij in nasvetov vnosi in prenosi za uporabo v zaprtih ribogojskih objektih v prihodnosti izvzeli iz zahteve za pridobitev dovoljenja iz poglavja III navedene uredbe.
(2)
Na podlagi usklajenega ukrepa z naslovom „Vplivi tujih vrst v ribogojstvu na okolje“ (IMPASSE), ki ga je financirala Skupnost, je bila pripravljena nova operativna opredelitev pojma „zaprti ribogojski objekti“. Za objekte po tej opredelitvi je mogoče tveganje, povezano s tujimi in lokalno neprisotnimi vrstami, zmanjšati na sprejemljivo raven, če se med prevozom preprečijo možnosti za pobeg organizmov, ki se bodo gojili, in ne-ciljnih organizmov in če se v sprejemnem objektu uporabljajo dobro opredeljeni protokoli. Vnosi in prenosi za uporabo v zaprtih ribogojskih objektih se lahko iz zahteve za pridobitev dovoljenja izvzamejo le, če sta izpolnjena ta pogoja.
(3)
Zato je treba opredelitev „zaprtega ribogojskega objekta“ iz Uredbe (ES) št. 708/2007 spremeniti tako, da se ji dodajo posebne značilnosti, namenjene zagotavljanju biološke varnosti teh objektov.
(4)
Države članice bi morale pripraviti seznam zaprtih ribogojskih objektov na svojem ozemlju. Zaradi preglednosti bi bilo treba seznam objaviti in redno posodabljati na spletni strani, vzpostavljeni v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 535/2008 z dne 13. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu (4).
(5)
Po teh spremembah so potrebne nekatere druge prilagoditve Uredbe (ES) št. 708/2007, zlasti v smislu odprave vseh navedb „zaprtih ribogojskih objektov“ v opredelitvi „rutinskega premika“ in iz Priloge I.
(6)
Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), da bi lahko prilagodila priloge I, II in III tehničnemu in znanstvenemu napredku, spremenila Prilogo IV z dodajanjem vrst ter sprejela specifikacije v zvezi s pogoji za dodajanje vrst k Prilogi IV. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravami opravi ustrezna posvetovanja, med drugim tudi na ravni strokovnjakov.
(7)
V skladu s členom 291 PDEU bi morala Komisija z izvedbenimi akti sprejeti ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe.
(8)
Termin „Skupnost“ v normativnem delu Uredbe (ES) št. 708/2007 bi bilo spremeniti, saj je 1. decembra 2009 začela veljati Lizbonska pogodba.
(9)
Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Uredbo (ES) št. 708/2007 -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (ES) št. 708/2007 se spremeni:
1.
v členu 2(1), v naslovu člena 13, v členu 15(2) in v naslovu člena 19 se samostalnik „Skupnost“ ali pripadajoči pridevnik v vseh sklonih nadomesti s samostalnikom „Unija“ ali pripadajočim pridevnikom pri čemer se opravijo vse potrebne slovnične spremembe;
2.
člen 2 se spremeni:
(a)
v odstavku 5 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
„5. Razen člena 3, člena 4(1) in člena 4(2)(a), se ta uredba ne uporablja za vrste s seznama v Prilogi IV.“;
(b)
odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
„7. Poglavja III do VI se ne uporabljajo za premike tujih ali lokalno neprisotnih vrst, ki se bodo nahajale v zaprtih ribogojskih objektih, če se prevoz izvede pod pogoji, ki preprečujejo pobeg navedenih vrst in ne-ciljnih vrst.
Države članice pripravijo in redno posodabljajo seznam zaprtih ribogojskih objektov na svojem ozemlju, ki so skladni z opredelitvijo iz člena 3(3). Do 25. oktobra 2011 se seznam objavi na spletni strani, vzpostavljeni v skladu s členom 4(2) Uredbe Komisije (ES) št. 535/2008 (5), ki določa podrobna pravila za izvajanje te uredbe.
3.
člen 3 se spremeni:
(a)
točka 3 se nadomesti z naslednjim:
„3.
‚zaprti ribogojski objekt‘ pomeni objekt na kopnem:
(a)
kjer:
(i)
se ribogojstvo opravlja v vodnem gojišču, ki vključuje ponovno kroženje vode, in
(ii)
izpusti niso nikakor povezani z odprtimi vodami, preden se precedijo in filtrirajo ali prečistijo za preprečevanje izpusta trdnih odpadkov v vodno okolje in pobega gojenih vrst in ne-ciljnih vrst, ki bi lahko preživele in se naprej razmnoževale, iz objekta;
(b)
in ki:
(i)
preprečuje izgube gojenih osebkov ali ne-ciljnih vrst in drugega biološkega materiala, vključno s patogeni, zaradi dejavnikov, kot so plenilci (npr. ptice) in poplave (npr. objekt mora biti na varni razdalji od odprtih voda po ustrezni presoji pristojnih organov);
(ii)
na razumen način preprečuje izgube gojenih osebkov ali ne-ciljnih vrst in drugega biološkega materiala, vključno s patogeni, zaradi kraje in vandalizma, ter
(iii)
zagotavlja ustrezno odstranjevanje mrtvih organizmov;“;
(b)
točka 16 se nadomesti z naslednjim:
„16.
‚rutinski premik‘ pomeni premik vodnih organizmov iz vira, pri katerem obstaja majhno tveganje za prenos neciljnih vrst in ki zaradi značilnosti vodnih organizmov in/ali uporabljane ribogojne metode nima škodljivih ekoloških učinkov;“;
4.
edini odstavek člena 4 postane odstavek „1“ in doda se naslednji odstavek:
„2. Pristojni organi držav članic spremljajo in nadzorujejo dejavnosti ribogojstva, pri čemer zagotavljajo:
(a)
da zaprti ribogojski objekti ustrezajo zahtevam iz člena 3(3) in
(b)
da prevoz v zaprte ribogojske objekte ali iz njih poteka v pogojih, ki preprečujejo pobeg tujih ali ne-ciljnih vrst.“;
5.
člen 14 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 14
Izpust v ribogojske objekte v primeru rutinskega vnosa
V primeru rutinskega vnosa je izpust vodnih organizmov v ribogojski objekt dovoljen brez karantene ali poskusnega izpusta, razen če v izjemnih primerih pristojni organ na podlagi izrecnega mnenja svetovalnega odbora ne odloči drugače. Premiki iz zaprtega ribogojskega objekta v odprt ribogojski objekt se štejejo kot rutinski ali nerutinski premiki v skladu s členoma 6 in 7.“;
6.
člen 24 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 24
Spremembe prilog in podrobnih pravil
1. Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c:
(a)
spremeni priloge I, II in III k tej uredbi, da bi jih uskladila s tehničnim in znanstvenim napredkom;
(b)
sprejme specifikacije v zvezi s pogoji, ki so potrebni za dodajanje vrst k Prilogi IV, kot je določeno v odstavku 3, ter
(c)
v Prilogi IV doda vrste, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 3 in dodatne specifikacije.
2. Pri sprejemanju delegiranih aktov iz odstavka 1 Komisija deluje v skladu s to uredbo.
3. V Prilogo IV je mogoče dodati samo tiste vrste vodnih organizmov, ki se že dalj časa (glede na njihov življenjski cikel) brez škodljivih učinkov uporabljajo v ribogojstvu na določenih območjih Unije in katerih vnosi ali prenosi so mogoči brez naključnega premika potencialno škodljivih ne-ciljnih vrst.
4. Države članice lahko zahtevajo, da Komisija doda vrste v Prilogi IV. Države članice z znanstvenimi podatki dokažejo, da so izpolnjena merila za vključitev vrst v Prilogo IV. Komisija odloči o upravičenosti zahtevka v petih mesecih po tem, ko ga je prejela, v ta rok pa ne šteje časa, ki ga država članica potrebuje za zagotovitev dodatnih informacij, če jih Komisija zahteva.
5. Zadevne države članice lahko za svoje najbolj oddaljene regije, ki so opredeljene v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, predlagajo vključitev vrst v posebni del Priloge IV.
6. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 sprejme podrobna pravila za izvajanje odstavkov 4 in 5 ter še zlasti glede oblike, vsebine in potrebnih navedb v zahtevah držav članic za dodajanje vrst ter podatkov, s katerimi je treba podkrepiti take zahteve.“;
7.
vstavijo se naslednji členi:
„Člen 24a
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 24 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 24. aprila 2011. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet pooblastilo prekliče v skladu s členom 24b.
2. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
3. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 24b in 24c.
Člen 24b
Preklic pooblastila
1. Pooblastilo iz člena 24 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.
2. Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, ter razloge za preklic.
3. Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, določena v navedeni odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 24c
Nasprotovanje delegiranim aktom
1. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.
Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.
2. Če do izteka navedenega roka iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na datum, ki je v njem določen.
Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.
3. Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu v roku iz odstavka 1, ta akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“;
8.
Priloga I se spremeni:
(a)
prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:
„Če je mogoče, naj se podatki sklicujejo na znanstveno literaturo ter zapise osebne korespondence z znanstvenimi organi in strokovnjaki za ribištvo.“;
(b)
oddelek D (Interakcija z avtohtonimi vrstami) se spremeni:
(i)
točka 1 se nadomesti z naslednjim:
„1.
Kakšne so možnosti preživetja in naselitve vnesenega organizma v primeru pobega?“;
(ii)
točka 6 se nadomesti z naslednjim:
„6.
Ali bodo vneseni organizmi na predlaganem območju vnosa preživeli in se uspešno razmnoževali ali bo potrebno letno dopolnjevanje staleža?“.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 9. marca 2011