PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 60/2012
ze dne 16. ledna 2012,
kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 172/2008 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska. Tato opatření sestávají z valorického cla ve výši 17,8 % až 22,7 %. Na šetření, jež vedlo k přijetí tohoto nařízení, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Dne 30. listopadu 2009 Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost o přezkum, kterou podaly společnosti Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. jako vyvážející výrobce a Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s touto společností ve spojení (obě společně dále uvedeny jako „žadatel“), byla omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Antidumpingová celní sazba platná pro tohoto žadatele na základě jeho dumpingového rozpětí je 22,7 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se změnily, pokud jde o výrobce, a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že v jeho případě k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření. Podle informací uvedených v žádosti o přezkum ze srovnání domácích cen žadatele a jeho vývozních cen do Unie vyplynulo, že dumpingové rozpětí je zjevně podstatně nižší než současná úroveň opatření.
1.3 Zahájení přezkumu
(5)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila Komise dne 27. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) a zahájila šetření.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(6)
Výrobek, který je předmětem prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem původního šetření, tj. ferosilicium pocházející z Ruska, v současné době kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90.
(7)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Rusku a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(8)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(9)
Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k určení dumpingu, a byly provedeny inspekce na místě v těchto místech:
-
společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. (dále jen „CHEM“), Čeljabinsk, Rusko,
-
společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s. (dále jen „KF“), Kuzněck, Rusko,
a
-
společnost RFA International LP (dále jen „RFAI“) v Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Nizozemsko.
1.6 Období šetření
(10)
Šetření probíhalo od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
2.1 Úvod
(11)
Nejprve se podotýká, že podle judikatury soudů EU (4) mají orgány v rámci přezkumu nutnosti zachovat stávající opatření založeného na čl. 11 odst. 3 základního nařízení široký prostor pro uvážení, včetně možnosti provést budoucí hodnocení cenové politiky dotyčných vývozců. V této souvislosti musí orgány prozkoumat argumenty žadatele, proč se okolnosti jeho situace trvale změnily, což má údajně ospravedlnit snížení nebo dokonce zrušení cla.
(12)
Žadatel uvedl, že lze oprávněně říci, že změněné okolnosti jsou trvalé povahy, a tedy úroveň opatření by měla být, pokud jde o žadatele, snížena nebo by opatření měla být úplně zrušena, neboť není pravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti došlo k opakování dumpingového dovozu vůbec nebo v podobné míře, jako byla míra zjištěná při původním šetření.
2.2 K otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny (5)
(13)
Dříve než bude reagováno na různé argumenty žadatele týkající se (údajné) trvalé povahy (údajných) změněných okolností, je užitečné nejprve popsat úvahy orgánů vztahující se k otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření mohl prodávat na trhu EU za dumpingové ceny.
2.2.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty se nejdříve stanovilo, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku společností nezávislým odběratelům byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku společností na domácím trhu je reprezentativní.
(15)
U každého typu výrobku prodávaného společností na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na domácím trhu je uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového typu nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(16)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku během každého z období.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná výrobní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného v každém z těchto období.
(19)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného touto společností nebylo možno pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(20)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoví podle úvodní věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které společnost skutečně zaznamenala při výrobě a prodeji obdobného výrobku v rámci běžného obchodního styku.
2.2.2 Vývozní cena
(21)
Vývoz do Unie společnost uskutečňuje prostřednictvím švýcarské pobočky společnosti RFAI, která je s ní ve spojení a jež v období přezkumného šetření plnila veškeré dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícímu do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení.
(22)
Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, upravených s přihlédnutím k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí pro prodejní, režijní a správní náklady a zisky. Pro tento účel se vzhledem k neexistenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření, tedy 6 %.
(23)
Žadatel tvrdil, že k RFAI by mělo být přistupováno jako k součásti jednoho hospodářského subjektu, a že tudíž při stanovení vývozních cen by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady RFAI a zisk RFAI.
(24)
Toto tvrzení nelze přijmout, a to z následujících důvodů:
-
oba vyvážející výrobci mají své vlastní vývozní oddělení,
-
společnost RFAI je silně zapojena do mezinárodní činnosti skupiny (např. asistenční služba pro zákazníky, logistika a rozvrh dodávek, nákup investičního majetku a nejdůležitějších surovin atd.),
-
švýcarská pobočka společnosti RFAI plní veškeré funkce, které běžně plní dovozce ve spojení v EU,
-
společnost RFAI prodává ferosilicium vlastním jménem a na vlastní účet odběratelům, kteří s ní nejsou ve spojení, v EU i jinde,
-
společnost RFAI má vztahy nákupu a prodeje s oběma ruskými výrobci ve spojení, společnostmi KF a CHEM,
-
každá ze společností sestavuje vlastní finanční zprávu a neexistuje konsolidovaná finanční zpráva a
-
každá ze společností podává vlastní daňové přiznání u příslušných orgánů.
Tvrzení, že při zjišťování vývozní ceny by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady a zisk, je proto nutno odmítnout. Připomínky žadatele k této otázce obsažené v odpovědi na konečné informace budou posouzeny dále (bod 2.3).
(25)
Žadatel dále uvedl, že při výpočtu vývozní ceny by v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo být odečteno antidumpingové clo, neboť toto clo je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách v Unii. V souvislosti s tímto tvrzením šetření stanovilo, že vážený průměr cen dalšího prodeje ferosilicia v Unii se oproti cenám při původním šetření zvýšil a že současné vývozní ceny jsou oproti cenám při původním šetření mnohem vyšší než o 22,7 %. Proto lze dospět k závěru, že antidumpingové clo je řádně zohledněno v žadatelových cenách dalšího prodeje. V důsledku toho by toto tvrzení žadatele mohlo být přijato a při výpočtu zjištěných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení nebyl odpočet antidumpingových cel proveden.
2.2.3 Srovnání
(26)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny v oprávněných případech náležité úpravy o přepravní náklady, náklady na pojištění, náklady na terminály, manipulační náklady, náklady na úvěr a poplatky.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(27)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Výsledek ukázal existenci dumpingu.
(28)
Za účelem výpočtu dumpingového rozpětí orgány stejně jako v původním šetření konstatovaly, že společnosti CHEM a KF jsou v úzkém spojení. Stejně jako v původním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla v konečném zjištění použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metoda byla odlišná od metody použité v původním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí všech příslušných údajů týkajících se domácího prodeje, nákladů výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Žadatel tvrdil, že použití této metody by odporovalo čl. 11 odst. 9 základního nařízení. I tato otázka bude ještě dále rozvedena (bod 2.3).
2.3 Analýza reakcí na konečné zjištění týkající se dumpingového rozpětí v období přezkumného šetření
(29)
Žadatel podal několik připomínek k určitým aspektům výpočtů, jako jsou náklady výroby, prodejní, režijní a správní náklady, ziskové rozpětí, běžná hodnota a poplatky. Všechny tyto připomínky byly zváženy a případné administrativní chyby byly opraveny. Odpovídajícím způsobem byla upravena i konečná zjištění.
(30)
Žadatel dále požádal, aby Komise vyjádřila výši dumpingu na základě hodnoty CIF, kterou za účelem tohoto šetření určil sám žadatel, přičemž odkazoval na čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Tento požadavek byl zdůvodněn tím, že cena, která se oznamuje celním orgánům, je vnitropodniková cena, která by možná byla správnou cenou pro celní účely, avšak tato cena by se neměla používat při výpočtu dumpingu v antidumpingových řízeních. Toto tvrzení je nutno odmítnout, protože rozdíl mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou, tj. výše dumpingu, by měl být vyjádřen na stejném základě, jako je základ, který následně používají celní orgány pro vyměření cla, jež má být vybíráno. A tímto základem je ve skutečnosti hodnota CIF oznámená žadatelem celním orgánům. Tato posledně zmíněná hodnota byla pak použita ve výpočtech.
(31)
Pokud jde o výpočet nákladů výroby, žadatel vyjádřil námitku vůči přístupu Komise, aby při výpočtu běžné hodnoty byla použita průměrná nákupní cena hlavní nákladové položky od dodavatele, který není ve spojení, místo skutečné ceny zaplacené dodavateli ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout, protože cena účtovaná dodavatelem ve spojení byla výrazně nižší než cena zaplacená za stejnou surovinu nezávislému dodavateli. Tuto cenu proto nelze považovat za běžnou cenu. Následně tento prvek nákladů musel být upraven.
(32)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že při porovnávání vývozních cen s běžnými hodnotami nebylo stejným způsobem zohledněno balné. Tato otázka byla prošetřena a případné administrativní chyby byly opraveny.
(33)
Žadatel též vznesl připomínku k vyloučení vývozních transakcí týkajících se určitého typu výrobku. Prodej tohoto typu výrobku v Unii v období přezkumného šetření představoval méně než 5 % prodejů dotčeného výrobku v Unii. Tato námitka musela být zamítnuta vzhledem k tomu, že na domácím trhu se tento typ výrobku neprodával a nebyla ani poskytnuta konkrétní výše nákladů na jeho výrobu. Jelikož byl tento typ výrobku v období přezkumného šetření vyvážen do Unie v malém množství, bylo tudíž zváženo, že není vhodné vypočítávat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů jiných typů výrobků, a tedy provádět úpravy o rozdíly ve výrobcích.
(34)
Kromě toho, jak bylo již vysvětleno dříve, žadatel ve své reakci na konečné zjištění podal podrobné připomínky zejména ke dvěma důležitým aspektům výpočtu dumpingového rozpětí, a sice i) k otázce, zda společnosti CHEM, KF a RFAI tvoří jeden hospodářský subjekt (6), a ii) výpočtu individuální výše dumpingu společnosti CHEM na jedné straně a společnosti KF na straně druhé (7).
(35)
Pokud jde o první tvrzení, zejména k bodům předloženým žadatelem v reakci na zveřejnění konečných zjištění, konstatuje se následující.
(36)
Žadatel zopakoval svůj postoj, že oba vyvážející výrobci a obchodní společnost RFAI, která je s nimi ve spojení, jsou v konečném důsledku vlastněny a ovládány stejnými příjemci, a že by tudíž nemohly samostatně rozhodovat, nýbrž se musely řídit pokyny vlastníků žadatele. Uznal všechny prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění, avšak vyslovil nesouhlas s hodnocením orgánů, neboť tyto prvky by neměly mít žádný vliv na to, zda všechny společnosti, CHEM, KF a RFAI, jsou součástí jednoho hospodářského subjektu.
(37)
Orgány tyto připomínky žadatele zamítly. Kritéria, která již byla uvedena výše, tvoří zejména ve svém souhrnu spolehlivý základ ospravedlňující zamítnutí tvrzení žadatele. Všechny tyto prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění nasvědčují takové struktuře skupiny, kde všechny společnosti jsou samostatnými právními subjekty a ve které společnosti KF a CHEM plní v plném rozsahu funkci vyvážejících výrobců (funkce výroby a vývozu) a společnost RFAI působí hlavně jako obchodník/vývozce ve spojení do EU.
(38)
Pokud jde o druhé tvrzení, není nutno v souvislosti s tímto přezkumným šetřením zaujímat k této záležitosti konečný postoj. Vyplývá to z kombinace dvou důvodů. Za prvé, i kdyby toto tvrzení bylo přijato (případně spolu s přijetím tvrzení uvedených ve 29. bodě odůvodnění), závěr by byl přesto takový, že žadatel v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím přibližně ve výši 13 %. Za druhé, jak je vysvětleno dále, v současné době v každém případě neexistuje dostatek důkazů, jež by umožnily považovat toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření za trvalé.
(39)
Výrobní odvětví Unie v reakci na konečné zjištění argumentovalo tím, že v důsledku přezkumného šetření by mělo být clo na výrobky žadatele zvýšeno, protože pokud všechna tvrzení žadatele budou odmítnuta, dumpingové rozpětí zjištěné během období přezkumného šetření je vyšší než platné clo. Protože však, jak je vysvětleno dále, neexistuje dostatek důkazů pro to, že došlo k trvalé změně okolností, neexistuje žádné odůvodnění pro změnu cla, a to ani směrem nahoru, ani směrem dolů.
2.4 Analýza otázky, zda došlo k trvalé změně okolností, jež by odůvodňovala snížení nebo zrušení cla
(40)
I přes přijetí určitých tvrzení žadatele, jak uvedeno výše, je nicméně zjištěno, že v období přezkumného šetření stále prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím nejméně ve výši 13 %. Navíc, jak bude dále vysvětleno, v každém případě není dostatek důkazů pro to, aby toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření bylo možno považovat za trvalé.
(41)
Žadatel odůvodnil svou argumentaci, proč došlo k trvalé změně okolností, takto:
(42)
i)
Za prvé, žadatel poukázal na změny ve struktuře vývozu skupiny, což by spolu s průzkumem nových rostoucích trhů přispělo k vyšším vývozním cenám ferosilicia na všech vývozních trzích včetně trhu EU oproti cenám používaným během původního šetření. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy, aby ukázal souvislost mezi novou firemní strukturou, zkoumáním nových rostoucích trhů a vyššími cenami na trhu EU. Existenci takové souvislosti nenaznačily ani výsledky šetření. Naopak, vývozní ceny v období přezkumného šetření byly sice zjevně vyšší oproti cenám zjištěným v období původního šetření, avšak byly mimořádně kolísavé. Například rozdíl mezi nejnižší a nejvyšší transakční cenou za tunu nejprodávanějšího typu na trhu EU v období přezkumného šetření činil více než 100 %. Podobnou kolísavost bylo možné zaznamenat na domácím trhu, avšak cenový trend na trhu EU byl nesrovnatelný s cenovým trendem na domácím trhu. To platí i pro období 12 měsíců, které předcházelo období přezkumného šetření a které bylo pozorně sledováno v rámci souběžně vedeného řízení o vrácení zaplaceného antidumpingového cla. Ceny vývozu ovšem zjevně pouze následovaly vývoj cen na světových trzích.
(43)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel použil obdobné argumenty. Znovu však nebyly poskytnuty dostatečné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že v tuto chvíli neexistují dostatečné důkazy pro to, že tyto vyšší vývozní ceny žadatele v období přezkumného šetření jsou něčím jiným než důsledkem převažujících tržních cen (zejména cen na trhu EU). Jinými slovy, neexistují dostatečné důkazy pro to, že příčinou těchto vyšších cen byly změny, které provedl žadatel ve své exportní firemní struktuře, a že tudíž lze očekávat, že tyto ceny zůstanou v budoucnu na podobné (nebo vyšší) úrovni. Zejména pokud by se v rozporu s vývody žadatele připustilo, že tato nová struktura zvýší efektivitu celé skupiny, neznamená to, že jeho exportní ceny pro EU budou vysoké a nepovedou k dumpingu.
(44)
ii)
Za druhé, žadatel prohlásil, že jeho vývozní ceny na jiných trzích odpovídaly cenám, za které prodával do Unie, nebo byly ještě vyšší. Do zlepšení dodávek na jiné trhy byly vloženy značné investice. Snížení nebo zrušení antidumpingových opatření vůči žadateli by tak nevytvořilo pobídku ke zvýšení vývozu do EU a/nebo ke snížení jeho cen.
(45)
Toto tvrzení však nemůže vést ke zrušení nebo zmírnění platných opatření. Podotýká se, že i podle svého vlastního tvrzení žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával za dumpingové ceny. Navíc sám žadatel zdůraznil, že EU zůstává jedním z jeho tradičních trhů. To potvrzuje i skutečnost, že výše prodeje žadatele do EU je stále značná; porovná-li se objem prodeje se spotřebou EU v období původního šetření (8), představoval by významný podíl na trhu (mezi 5 a 20 %, přesné údaje nelze uvést z důvodu jejich důvěrnosti).
(46)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel zopakoval svůj postoj, že nové tržní příležitosti budou spíše na jiných trzích (Indie, Asie a Spojené státy) než v EU. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy na podporu svých tržních strategií. Existence dumpingového rozpětí ještě v období přezkumného šetření, nedostatek údajů o jiných trzích a kolísavost vývozních cen prodeje na mezinárodním trhu - všechny tyto prvky nepodporují toto tvrzení, které je tudíž nutno odmítnout.
(47)
iii)
Za třetí, jedním z nejdůležitějších trhů žadatele je podle jeho názoru ruský domácí trh se svou významnou výrobou oceli a očekává se, že poptávka po podobných výrobcích v Rusku poroste. Domácí a vývozní ceny ferosilicia také porostou mnohem rychleji než cena výroby. Je tedy pravděpodobné, že žadatel dále zvýší svůj prodej na domácím trhu, a to i proto, že podle žadatele jediný další ruský výrobce ferosilicia bude po nedávné změně vlastníka vyrábět převážně pro vlastní spotřebu.
(48)
I za předpokladu, že všechna tato tvrzení jsou pravdivá, zůstává nicméně faktem, že v období přezkumného šetření žadatel prodával za dumpingové ceny se značnou marží a za kolísání cen. Navíc, jak je vysvětleno výše, množství zboží prodaného žadatelem do EU v období přezkumného šetření nenaznačuje, že se z tohoto trhu stahuje nebo že tak v brzké budoucnosti hodlá učinit.
(49)
Ve svých připomínkách ke konečným zjištěním žadatel tvrdil, že jediným argumentem, který Komise v konečných zjištěních uvedla proti závažnosti rostoucí poptávky na domácím trhu, je význam zjištěného dumpingového rozpětí. Žadatel dále trval na tom, že Komise sice uznala mnohé zásadní aspekty týkající se ruského trhu, avšak nevyvozuje z těchto argumentů odpovídající závěr.
(50)
Tato tvrzení je nutné odmítnout. Za prvé, proti tomuto argumentu nehovoří jen zjištění o dumpingu, ale též zjištění o množství. Za druhé orgány konstatují, že Komise nic neuznala a že nebyly poskytnuty žádné průkazné nezávislé údaje na podporu tvrzení, že se očekává růst poptávky po dotčeném výrobku v Rusku a že vývozní ceny této skupiny porostou mnohem rychleji než náklady výroby.
(51)
iv)
Za čtvrté, žadatel poukázal na to, že jeho ruské závody na výrobu ferosilicia pracují již po léta na plnou kapacitu, že nemá v plánu svou celkovou kapacitu výroby ferosilicia v dohledné budoucnosti zvýšit a že neexistují žádné známky o opaku.
(52)
Po finanční krizi roku 2009 však byla zaznamenána významná obnova kapacit a žadatel oznámil rozšíření kapacit o 10-20 % (rozpětí se uvádí z důvodu důvěrnosti) ve srovnání s obdobím před finanční krizí.
(53)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel sdělil, že srovnávání výrobní kapacity v období následujícím po období přezkumného šetření s kapacitou během referenčního období není vhodné, neboť žadatel předpokládal finanční krizi v roce 2009, a proto svou výrobní kapacitu již snížil. Tento argument nelze přijmout; oznámené rozšíření kapacit o 10-20 % lze zaznamenat ve srovnání s rokem 2007 - a nikoli s rokem 2009, kdy kapacity byly na nejnižší úrovni. Navíc finanční krize v roce 2009 nemohla ovlivnit výrobní kapacitu žadatele v roce 2007.
2.5 Závěr: nedostatečné důkazy o trvalé povaze změněných okolností
(54)
Analýza tvrzení žadatele vztahujících se k trvalé povaze změněných okolností, jak bylo shrnuto výše, vedla k závěru, že v současné době neexistují dostatečné důkazy pro to, že nějaké změněné okolnosti jsou trvalé povahy. Zdá se, že vývozní ceny žadatele, a tedy i jeho dumpingové rozpětí, budou pravděpodobně kolísat a budou především následovat vývoj cen na světových trzích. Ačkoli žadatel poukázal na určité změněné okolnosti, nelze z nich usoudit, že chování žadatele v oblasti tvorby cen v období přezkumného šetření je trvalé povahy. Proto byl učiněn závěr, že snížit clo by v tuto chvíli bylo předčasné, a tudíž neopodstatněné.
3. ZÁVAZKY
(55)
Žadatel spolu se svým dovozcem ve spojení nabídli cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(56)
Šetření ukázalo, že cena výrobku velmi kolísá. Jak již bylo uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že prodejní ceny žadatele v Unii byly během období přezkumného šetření velmi rozdílné. Tento výrobek proto není vhodný pro závazek o pevné ceně. Přestože vývozce navrhl mechanismus indexace, nebylo možné určit srovnání mezi kolísavostí cen konečného výrobku a navrženým zdrojem pro indexaci, zejména proto, že se rovněž týká konečného výrobku a cen, které byly ovlivněny dumpingovým dovozem. Proto se dospělo k závěru, že navrhovaná indexace není vhodná.
(57)
Pokud jde o specifická rizika týkající se společnosti, bylo zjištěno, že riziko křížové kompenzace je z důvodu složité struktury společnosti velmi vysoké: jiné výrobky než dotčený výrobek by mohly být prodávány prostřednictvím obchodníka mimo Unii jiné pobočce ve spojení ve třetí zemi a poté znovu prodávány do Unie.
(58)
Kromě toho, jelikož samotný výrobek existuje v různých kvalitách a dováží se hlavně ve volně ložené formě, pro celní orgány by nebylo možné rozlišit chemickou specifikaci (na kterou se potenciálně vztahují různé minimální dovozní ceny) bez individuální analýzy každé transakce, a jakákoli kontrola by tedy byla velmi pracná až neproveditelná.
(59)
Nabídka podniku byla proto odmítnuta.
4. UKONČENÍ PŘEZKUMU
(60)
Vzhledem ke zjištěním o dumpingu, jakož i vzhledem k tomu, že nebyla prokázána trvalá povaha změněných okolností, se dochází k závěru, že na společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. a společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s ní ve spojení, by se i nadále mělo vztahovat clo ve výši stanovené v základním nařízení, tj. ve výši 22,7 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se k dovozu ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009, se ukončuje beze změny úrovně platných antidumpingových opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2012.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 60/2012
z dne 16. januarja 2012
o zaključku delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz fero-silicija s poreklom med drugim iz Rusije
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 11(3) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Veljavni ukrepi
(1)
Z Uredbo (ES) št. 172/2008 (2) („prvotna uredba“) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz fero-silicija s poreklom med drugim iz Rusije. Ukrepi zajemajo stopnjo dajatve ad valorem v višini med 17,8 % in 22,7 %. Preiskava, ki je privedla do te uredbe, se bo v nadaljnjem besedilu imenovala „prvotna preiskava“.
1.2 Zahtevek za pregled
(2)
Evropska komisija („Komisija“) je 30. novembra 2009 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („vmesni pregled“). Zahtevek, ki ga je vložil proizvajalec izvoznik iz Rusije, in sicer družba Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant in njena povezana družba Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (v nadaljnjem besedilu: vložnik), je bila po obsegu omejena na preiskavo dampinga glede vložnika. Protidampinška stopnja dajatve, ki se uporablja za vložnika, znaša 22,7 % na podlagi stopnje dampinga vložnika.
(3)
Vložnik je v svojem zahtevku trdil, da so se za vložnika okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni obstoječi ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne.
(4)
Vložnik je predložil dokaze prima facie, ki kažejo, da nadaljevanje ukrepa za vložnika na sedanji ravni za izravnavo dampinga ni več potrebno. Glede na informacije iz zahtevka je primerjava vložnikovih domačih cen z njegovimi izvoznimi cenami za Unijo pokazala, da je stopnja dampinga bistveno nižja od sedanje ravni ukrepa.
1.3 Začetek pregleda
(5)
Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek vmesnega pregleda, zato je sklenila začeti delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, po obsegu omejen na damping glede vložnika. Komisija je 27. oktobra 2010 v Uradnem listu Evropske unije (3) objavila obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“) in začela preiskavo.
1.4 Zadevni izdelek in podobni izdelek
(6)
Izdelek, ki ga zadeva vmesni pregled, je enak izdelku iz prvotne preiskave, tj. fero-silicij s poreklom iz Rusije, trenutno uvrščen pod oznake KN 7202 21 00, 7202 29 10 in 7202 29 90.
(7)
Izdelek, proizveden in prodajan v Rusiji, in izdelek, izvožen v Unijo, imata enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabe, zato se štejeta za podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
1.5 Zadevne strani
(8)
Komisija je industrijo Unije, vložnika in organe države izvoznice uradno obvestila o začetku vmesnega pregleda. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zaprositi za zaslišanje.
(9)
Komisija je vložniku poslala vprašalnike in v roku za ta namen prejela odgovor. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga, ter opravila preveritvene obiske na naslednjih lokacijah:
-
Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („CHEM“), Chelyabinsk, Rusija,
-
Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („KF“), Kuznetsk, Rusija,
ter
-
RFA International LP („RFAI“) in Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Nizozemska.
1.6 Obdobje preiskave
(10)
Preiskava je zajela obdobje od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).
2. TRAJNA NARAVA SPREMENJENIH OKOLIŠČIN
2.1 Uvod
(11)
Na začetku je treba opozoriti, da imajo institucije v skladu s sodno prakso sodišč EU (4) v pregledu iz člena 11(3) osnovne uredbe široko diskrecijsko pravico pri oceni potrebe po ohranitvi obstoječih ukrepov, ki vključuje možnost sklicevanja na presojo politike cen zadevnih izvoznikov v prihodnosti. V tem okviru morajo institucije preveriti argumente vložnika, zakaj so se njegove okoliščine spremenile in postale trajne, kar domnevno upravičuje znižanje ali celo ukinitev dajatve.
(12)
Vložnik je trdil, da se za spremenjene okoliščine lahko upravičeno šteje, da so trajne, zaradi česar je treba za vložnika zmanjšati raven ukrepov ali jih popolnoma razveljaviti, saj ni verjetno, da bi v bližnji prihodnosti prišlo do kakršnega koli ponovnega pojava dampinškega uvoza ali pojava takega uvoza na ravneh, podobnih tistim, ugotovljenim v prvotni preiskavi.
2.2 Vprašanje, ali je vložnik še vedno izvajal damping na trgu EU v OPP (5)
(13)
Pred odzivom na različne argumente vložnika o (domnevno) trajnih (domnevno) spremenjenih okoliščinah je primerno najprej opisati pomisleke institucij glede vprašanja, ali je vložnik v OPP še vedno izvajal damping na trgu EU.
2.2.1 Normalna vrednost
(14)
Za določitev normalne vrednosti je bilo najprej ugotovljeno, ali je bila skupna domača prodaja podobnega izdelka družbe neodvisnim strankam reprezentativna v primerjavi z njegovim celotnim obsegom izvoza v Unijo. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se domača prodaja šteje za reprezentativno, če celotni obseg domače prodaje pomeni vsaj 5 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da je bil celotni obseg prodaje družbe podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen.
(15)
Za vsako vrsto izdelka, ki ga je družba prodala na svojem domačem trgu in za katerega se je izkazalo, da je neposredno primerljiv z vrsto izdelka, prodanega za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg navedene vrste izdelka, prodanega v OPP neodvisnim strankam na domačem trgu, pomenil vsaj 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Unijo.
(16)
Preučeno je bilo tudi, ali se za domačo prodajo posamezne vrste izdelka lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je pri vsaki izvoženi vrsti izdelka določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu za vsako obdobje.
(17)
Za tiste vrste izdelkov, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje vrste izdelka na domačem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov na enoto, in pri katerih je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka ustrezala vsaj stroškom proizvodnje na enoto, je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.
(18)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena zgolj dobičkonosne domače prodaje navedene vrste v vsakem obdobju.
(19)
Kadar domačih cen določene vrste izdelka, ki jo je prodajala družba, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(20)
Pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček v skladu z uvodnim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe temeljili na dejanskih podatkih za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka družbe v običajnem poteku trgovine.
2.2.2 Izvozna cena
(21)
Izvoz družbe v Unijo je potekal prek švicarske podružnice njegove povezane družbe RFAI, ki je v OPP opravljala vse uvozne funkcije, povezane z blagom za sprostitev v prosti promet Unije, tj. opravljala funkcije povezanega uvoznika.
(22)
Izvozna cena je bila zato v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cen, po katerih so bili uvoženi izdelki najprej nadalje prodani neodvisnemu kupcu, ta pa je bila prilagojena za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter na podlagi ustrezne stopnje za PSA-stroške in dobiček. Ker ni novih informacij neodvisnih uvoznikov glede nastalega dobička, je bila uporabljena enaka stopnja dobička kakor tista, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi, torej 6 %.
(23)
Vložnik je trdil, da je treba družbo RFAI obravnavati kot del enega samega gospodarskega subjekta in da se posledično pri določitvi izvoznih cen ne smejo odšteti PSA-stroški in dobiček družbe.
(24)
Te trditve ni mogoče sprejeti iz naslednjih razlogov:
-
oba proizvajalca izvoznika imata svoj oddelek za izvoz,
-
družba RFAI je tesno povezana z mednarodnimi dejavnostmi skupine (npr. pomoč strankam, logistika in urnik dostav, nabava investicijskega blaga in ključnih surovin itd.),
-
švicarska podružnica družbe RFAI opravlja vse funkcije, ki jih običajno opravlja povezan uvoznik v EU,
-
družba RFAI nepovezanim strankam v EU in drugje prodaja fero-silicij s svojim imenom in na svoj račun,
-
družba RFAI ima odnos nakup-prodaja z dvema povezanima ruskima proizvajalcema, in sicer družbama KF in CHEM,
-
vsaka družba pripravlja svoje finančno poročilo in ni nobenega konsolidiranega finančnega poročila, ter
-
vsaka družba vloži svoj davčni obračun pri ustreznih organih.
Zato je treba zavrniti trditev, da se pri konstruiranju izvozne cene ne smejo odšteti PSA-stroški in dobiček. Pripombe, ki jih je o tem dal vložnik v odzivu na končno razkritje, bodo obravnavane v točki 2.3.
(25)
Vložnik je trdil tudi, da se ne sme odšteti protidampinška dajatev pri izračunu izvozne cene v skladu s členom 11(10) osnovne uredbe, saj je dajatev ustrezno razvidna iz cen pri nadaljnji prodaji in nadaljnjih prodajnih cen v Uniji. V zvezi s to trditvijo je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so se tehtane povprečne cene pri nadaljnji prodaji fero-silicija v Uniji povišale v primerjavi s cenami v prvotni preiskavi in da so trenutne izvozne cene pri nadaljnji prodaji precej višje kot 22,7 % kot take cene v prvotni preiskavi. Zato se lahko sklene, da je protidampinška dajatev ustrezno razvidna iz vložnikovih cen pri nadaljnji prodaji. Zato te trditve vložnika ni mogoče sprejeti in pri izračunu konstruiranih izvoznih cen v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe niso bile odštete protidampinške dajatve.
2.2.3 Primerjava
(26)
Normalna vrednost in izvozna cena sta bili primerjani na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bili, kadar je bilo primerno in utemeljeno, v obliki prilagoditev ustrezno upoštevani stroški prevoza, stroški zavarovanja, zapiralni in manipulativni stroški, stroški kredita ter provizije v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.
2.2.4 Stopnja dampinga
(27)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Rezultati so pokazali obstoj dampinga.
(28)
Za izračun stopnje dampinga so institucije kot v prvotni preiskavi opazile, da sta družbi CHEM in KF tesno povezani. Kot v prvotni preiskavi in v skladu s standardno prakso institucij je bila za celotno skupino izračunana enotna stopnja dampinga. Z metodo iz končnega razkritja je bil obseg dampinga izračunan za vsakega posameznega proizvajalca izvoznika pred določitvijo tehtane povprečne stopnje dampinga za skupino kot celoto. Treba je opozoriti, da je bila ta metodologija drugačna od metodologije, ki se je uporabila v prvotni preiskavi, ko je bil damping izračunan z združitvijo vseh ustreznih podatkov glede domače prodaje, stroškov proizvodnje, dobičkonosnosti in prodaje proizvajalcev v Uniji. Vložnik je trdil, da je uporaba te metodologije v nasprotju s členom 11(9) osnovne uredbe. Tudi to vprašanje bo obravnavano v točki 2.3.
2.3 Analiza odzivov na končno razkritje v zvezi s stopnjo dampinga v OPP
(29)
Vložnik je predložil nekaj pripomb na nekatere vidike izračunov, kot so stroški proizvodnje, PSA-stroški, stopnja dobička, normalna vrednost in popravki. Vse te pripombe so bile obravnavane, po potrebi pa so bile popravljene stvarne napake. Dokončne ugotovitve so bile ustrezno spremenjene.
(30)
Poleg tega je vložnik od Komisije zahteval, da je obseg dampinga izražen na podlagi vrednosti CIF, ki jo je sam konstruiral za to preiskavo, in se pri tem skliceval na člen 2(9) osnovne uredbe. Trditev je temeljila na tem, da je cena, prijavljena carinskim organom, transferna cena, ki bi lahko bila ustrezna cena za carinske namene, vendar to ni ustrezna cena za izračun dampinga v protidampinških postopkih. To trditev je treba zavrniti, ker mora biti razlika med izvozno ceno in normalno vrednostjo, tj. obseg dampinga, izražena na isti podlagi kot cena, ki jo pozneje uporabijo carinski organi za določitev kakršne koli dajatve, ki se bo pobirala. To je dejansko vrednost CIF, ki jo je vložnik prijavil carinskim organom. Zato je bila ta cena uporabljena pri izračunih.
(31)
Glede izračuna stroškov proizvodnje je vložnik nasprotoval pristopu Komisije, ki je pri konstruiranju normalne vrednosti uporabila povprečno nakupno ceno glavne stroškovne postavke nepovezanega dobavitelja namesto dejanske cene, plačane povezanemu dobavitelju enake stroškovne postavke. To trditev je treba zavrniti, ker je bila cena, ki jo je zaračunal povezani dobavitelj, precej nižja od cene, plačane neodvisnemu dobavitelju za enako surovino. Ta cena se zato ne more šteti za tržno ceno. Zato je treba prilagoditi ta stroškovni element.
(32)
Po razkritju je vložnik trdil, da se stroški pakiranja pri primerjavi izvoznih cen z normalnimi vrednostmi niso obravnavali dosledno. To vprašanje je bilo obravnavano, po potrebi pa so bile popravljene stvarne napake.
(33)
Vložnik je predložil pripombe tudi glede izvzetja izvoznih transakcij določene vrste izdelka. Prodaja te vrste izdelka v Uniji je predstavljala manj kot 5 % prodaje zadevnega izdelka v Uniji, ki jo je vložnik opravil v OPP. To je treba zavrniti, saj se ta vrsta izdelka ni prodajala na domačem trgu, ni pa bil predložen niti noben poseben strošek proizvodnje. Ker se je ta vrsta izdelka v OPP izvažala v Unijo v majhnih količinah, se je štelo, da ni primerno konstruirati normalne vrednosti na podlagi stroškov proizvodnje drugih vrst izdelkov s prilagoditvami za razlike v izdelkih.
(34)
Poleg tega in kot je že bilo pojasnjeno, je vložnik v odzivu na končno razkritje predložil podrobne pripombe, zlasti glede dveh pomembnih zadev pri izračunu stopnje dampinga, in sicer (i) vprašanju, ali družbe CHEM, KF in RFAI tvorijo en gospodarski subjekt (6), in (ii) izračunu individualne stopnje dampinga za družbo CHEM na eni strani in družbo KF na drugi strani (7).
(35)
Glede prve trditve in zlasti glede zadev, ki jih je vložnik predložil v odzivu na končno razkritje, je bilo ugotovljeno naslednje.
(36)
Vložnik je ponovil svoje stališče, da sta oba proizvajalca izvoznika in povezani trgovec RFAI v bistvu v lasti in pod nadzorom istih upravičencev ter da zato ne ravnajo avtonomno in le upoštevajo navodila lastnikov vložnika. Vložnik je priznal vse elemente iz uvodne izjave 24, ni pa se strinjal z oceno institucij, na katero ni vplivalo vprašanje, ali družbe CHEM, KF in RFAI tvorijo en gospodarski subjekt.
(37)
Institucije zavračajo pripombe vložnika. Že navedena merila, zlasti če se obravnavajo skupaj, ustrezno utemeljujejo zavrnitev trditve vložnika. Vsi elementi iz uvodne izjave 24 kažejo na skupinsko strukturo, v kateri so vse družbe ločeni pravni subjekti, družbi KF in CHEM v celoti opravljata funkcijo proizvajalcev izvoznikov (funkcija proizvodnje in izvoza), družba RFAI pa deluje večinoma kot povezani trgovec/uvoznik v EU.
(38)
Za drugo trditev ni nujno, da se v okviru te preiskave v zvezi s pregledom sprejme dokončno stališče, razloga za to pa sta dva. Prvič, tudi če bi bila ta trditev sprejeta (poleg sprejetja drugih trditev iz uvodne izjave 29, kadar je to primerno), bi bil za vložnika še vedno ugotovljen damping na trgu EU v OPP, in sicer po približno 13-odstotni stopnji dampinga. Drugič, kot je navedeno spodaj, v vsakem primeru trenutno ni dovolj dokazov, da bi se stopnja dampinga v OPP štela za trajno.
(39)
V odzivu na končno razkritje je industrija Unije trdila, da je treba po pregledu v zvezi s preiskavo zvišati dajatev na izdelke vložnika, saj je bila po predpostavki, da bi se vse vložnikove trditve zavrnile, stopnja dampinga, ugotovljena v OPP, višja kot veljavna dajatev. Vendar kot je pojasnjeno spodaj, ker ni dovolj dokazov glede trajnosti okoliščin, zvišanje ali znižanje dajatve ni utemeljeno.
2.4 Analiza vprašanja, ali so okoliščine trajne, kar upravičuje znižanje ali ukinitev dajatve
(40)
Kljub temu, da so bile nekatere vložnikove trditve sprejete, kot je že navedeno, je bil še vedno ugotovljen damping na trgu EU v OPP, in sicer po vsaj 13-odstotni stopnji dampinga. Poleg tega kot je navedeno spodaj, v vsakem primeru ni dovolj dokazov, da bi se stopnja dampinga v OPP štela za trajno.
(41)
Vložnik je svojo utemeljitev za trajnost okoliščin osnoval na naslednjih točkah:
(42)
(i)
Najprej se je vložnik skliceval na spremembe v strukturi izvoza skupine, ki bi skupaj s prodiranjem na nove rastoče trge prispevala k višjim izvoznim cenam fero-silicija za vse izvozne trge, vključno z EU, v primerjavi s cenami med prvotno preiskavo. Vendar vložnik ni predložil nobenih dokazov, ki bi potrdili povezavo med novo poslovno strukturo, prodiranjem na nove rastoče trge in višjimi cenami na trgu EU. Niti ugotovitve preiskave niso potrdile take povezave. Nasprotno, medtem ko so bile izvozne cene očitno višje v OPP v primerjavi s cenami v obdobju prvotne preiskave, so bile vendarle zelo nestabilne. Na primer v OPP je bila razlika med najnižjo in najvišjo transakcijsko ceno na tono najbolj prodajanega modela na trgu EU več kot 100-odstotna. Podobno nestabilnost je bilo mogoče opaziti na domačem trgu, vendar cenovni trend na trgu EU ni bil primerljiv s cenovnim trendom na domačem trgu. To velja tudi za 12-mesečno obdobje pred OPP, ki je bilo podrobno preučeno v okviru hkratne preiskave v zvezi z vračilom. Za izvozne cene dejansko kaže, da so preprosto sledile cenam na svetovnem trgu.
(43)
Po razkritju je vložnik uporabil podobne argumente. Vendar tudi tokrat ni bilo dovolj dokazov. Zato se sklene, da trenutno ni zadostnih dokazov, da so te višje izvozne cene vložnika kar koli drugega kot posledica prevladujočih tržnih cen (zlasti cen na trgu EU) v OPP. Drugače povedano, ni dovolj dokazov, da so spremembe poslovne strukture za izvoz vložnika povzročile te visoke cene, zaradi česar se lahko predvideva, da bodo te cene v prihodnje ostale na enaki (ali višji) ravni. V nasprotju z navedbami vložnika in ob predpostavki, da je skupina učinkovitejša zaradi nove strukture, to še ne pomeni, da bodo izvozne cene vložnika za EU v prihodnosti višje in da ne bodo povzročile dampinga.
(44)
(ii)
Drugič je vložnik trdil, da so bile njegove izvozne cene za druge trge skladne s prodajnimi cenami za Unijo ali celo višje od njih. Z namenom izboljšanja dobave na druge trge je izvedel znatne naložbe. Zato zmanjšanje ali ukinitev protidampinških ukrepov v zvezi z vložnikom ne bi spodbudile povečanega izvoza v EU oziroma znižanja cen izvoza.
(45)
Vendar se zaradi te trditve veljavni ukrepi ne morejo ukiniti ali zmanjšati. Treba je opozoriti, da je vložnik tudi sam trdil, da je v OPP še vedno izvajal damping. Poleg tega je vložnik sam poudaril, da EU ostaja eden od njegovih tradicionalnih trgov. To potrjuje tudi dejstvo, da je obseg prodaje vložnika v EU še vedno znaten. Pri primerjavi obsega prodaje s potrošnjo EU v OP prvotne preiskave (8) je obseg prodaje predstavljal znatni tržni delež (in sicer med 5 % in 20 %, podrobnih številk pa zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti).
(46)
Po razkritju je vložnik ponovil svoje stališče, da so njegove nove tržne priložnosti na drugih trgih (v Indiji, Aziji in ZDA) in ne v EU. Vendar vložnik ni predložil nobenih trdnih dokazov glede tržnih strategij. Ohranitev stopnje dampinga v OPP, pomanjkanje podatkov o drugih trgih in nestabilnost izvoznih cen na mednarodnih trgih te trditve ne podpirajo, zato jo je treba zavrniti.
(47)
(iii)
Tretjič ruski domači trg z znatno proizvodnjo jekla po mnenju vložnika ostaja eden njegovih najpomembnejših trgov, pričakuje pa se, da se bo povpraševanje po podobnem izdelku v Rusiji povečalo. Prav tako bi se domače in izvozne cene fero-silicija višale hitreje kot stroški proizvodnje. Zato je verjetno, da bi moral vložnik še nadalje povečati prodajo na domačem trgu, tudi zato, ker je po njegovem mnenju v Rusiji samo še en proizvajalec fero-silicija, ki naj bi zaradi nedavne spremembe lastništva proizvajal zlasti za lastno porabo.
(48)
Četudi so vsi ti argumenti domnevno pravilni, še vedno ostaja dejstvo, da je vložnik v OPP izvajal damping po znatni stopnji in nestabilnih cenah. Kot je že navedeno, obseg prodaje vložnika na trgu EU v OPP ne kaže, da se je preusmeril z navedenega trga ali da to namerava storiti v bližnji prihodnosti.
(49)
V pripombah k razkritju je vložnik trdil, da je v razkritju Komisija zavrnitev pomembnosti vedno večjega povpraševanja na domačem trgu utemeljila le z ugotovljeno znatno stopnjo dampinga. Poleg tega je vložnik trdil, da Komisija kljub temu, da je priznala številne ključne navedbe glede ruskega trga, na podlagi teh argumentov ne sprejme ustrezne ugotovitve.
(50)
Te trditve je treba zavrniti. Prvič temu argumentu nasprotujejo ugotovitve o dampingu in obsegu. Drugič institucije opozarjajo, da trditve, da se v Rusiji pričakuje povečanje povpraševanja po zadevnem izdelku in da bi se izvozne cene skupine višale hitreje kot stroški proizvodnje, Komisija ni priznala ter v zvezi s tem ni bilo nobenih prepričljivih neodvisnih dokazov.
(51)
(iv)
Četrtič je vložnik poudaril, da so njegovi proizvodni obrati fero-silicija v Rusiji že leta obratovali s polno zmogljivostjo, da v bližnji prihodnosti ne načrtuje povečati splošne proizvodne zmogljivosti fero-silicija in da nič ne kaže na nasprotno.
(52)
Vendar je bilo ugotovljeno znatno izboljšanje zmogljivosti po finančni krizi leta 2009, vložnik pa je prijavil povečanje zmogljivosti za 10 % - 20 % (razpon je naveden zaradi zaupnosti) v primerjavi z obdobjem pred finančno krizo leta 2009.
(53)
Po razkritju je vložnik trdil, da primerjava proizvodne zmogljivosti po OPP s proizvodno zmogljivostjo v referenčnem obdobju ni bila primerna, saj je vložnik pričakoval finančno krizo v letu 2009 in je zato že zmanjšal svojo proizvodno zmogljivost. Tega argumenta ni mogoče sprejeti. Opaziti je bilo razširitev prijavljenih zmogljivosti za 10 % - 20 % v primerjavi z letom 2007 in ne v letu 2009, ko so bile zmogljivosti na najnižjih stopnjah. Poleg tega finančna kriza iz leta 2009 še ni mogla vplivati na proizvodno zmogljivost vložnika v letu 2007.
2.5 Sklep: dokazi o trajnosti spremenjenih okoliščin so nezadostni
(54)
Na podlagi analize vložnikovih trditev glede trajnosti spremenjenih okoliščin, kot je povzeto zgoraj, se lahko sklene, da trenutno ni dovolj dokazov, da bi bile kakršne koli spremenjene okoliščine trajne. Za izvozne cene vložnika in posledično stopnjo dampinga se zdi verjetno, da bodo še naprej nihale, zlasti zaradi razvoja cen na svetovnem trgu. Vložnik je sicer prikazal nekatere spremenjene okoliščine, vendar se jih ne more šteti kot take, ki izražajo, da je ravnanje vložnika pri določanju cen v OPP trajno. Zato se sklene, da je še prezgodaj in zato neutemeljeno znižati dajatev.
3. ZAVEZE
(55)
Vložnik je skupaj s svojim povezanim uvoznikom ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.
(56)
S preiskavo je bilo potrjeno, da je cena izdelka zelo nestabilna. Kot je že navedeno v uvodni izjavi 42, je bilo ugotovljeno, da so se vložnikove prodajne cene v Unijo v OPP znatno spreminjale. Izdelek zato ni primeren za fiksno cenovno zavezo. Čeprav je izvoznik predlagal mehanizem indeksacije, ni bilo mogoče vzpostaviti korelacije med nestabilnostjo cen končnega izdelka in predlaganim virom indeksacije, zlasti zato, ker je povezan tudi s končnim izdelkom in se nanaša na cene, na katere je vplival dampinški uvoz. Zato se je predlagana indeksacija štela za neprimerno.
(57)
Glede tveganj, specifičnih za družbo, je bilo ugotovljeno, da je tveganje navzkrižne kompenzacije zaradi zapletenosti strukture družbe zelo veliko. Izdelki, ki niso zadevni izdelki, se lahko prodajajo prek trgovca zunaj Unije v drugo povezano podružnico iz tretje države in se nato ponovno prodajo v Unijo.
(58)
Ker so izdelki različne kakovosti in se večinoma uvažajo v razsutem stanju, carinski organi ne bi mogli razlikovati kemijskih specifikacij (za katere bi se morebiti uporabljale različne minimalne uvozne cene) brez individualne analize vsake transakcije, zaradi česar bi bilo spremljanje zelo težavno ali celo neizvedljivo.
(59)
Zato je bila ponujena zaveza zavrnjena.
4. ZAKLJUČEK PREGLEDA
(60)
Glede na ugotovitve dampinga in odsotnosti dokazane trajne narave spremenjenih okoliščin se sklene, da mora za družbo JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant in njeno povezano družbo JSC Kuznetsk Ferroalloy Works še naprej veljati stopnja dajatve, določena v prvotni preiskavi, torej 22,7 % -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz fero-silicija s poreklom med drugim iz Rusije, ki se je začel na podlagi člena 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009, se zaključi brez spremembe ravni veljavnega protidampinškega ukrepa.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 16. januarja 2012