ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1104/2011/EU
ze dne 25. října 2011
o podmínkách přístupu k veřejné regulované službě nabízené globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (3) v příloze stanoví, že zvláštní cíle programu Galileo mají umožnit, aby signály vysílané systémem vytvořeným na základě tohoto programu mohly být využívány zejména k nabízení veřejné regulované služby („public regulated service“, dále jen „PRS“) určené pouze vládou schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují účinnou kontrolu přístupu a maximální nepřetržitost služby.
(2)
Zatímco příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 683/2008 se vztahují rovněž na služby, včetně PRS, jež jsou uvedeny v příloze uvedeného nařízení, přičemž je zohledněno vzájemné propojení systému vytvořeného na základě programu Galileo a PRS z právního, technického, provozního, finančního a vlastnického hlediska, je vhodné, aby byla příslušná pravidla ohledně uplatňování bezpečnostních předpisů opětovně uvedena pro účely tohoto rozhodnutí.
(3)
Evropský parlament a Rada opakovaně poukázaly na to, že systém vytvořený na základě programu Galileo je civilním systémem pod civilní kontrolou, to znamená systémem vytvořeným podle civilních standardů na základě civilních požadavků a pod kontrolou orgánů Unie.
(4)
Program Galileo má strategický význam pro nezávislost Unie, pokud jde o družicovou navigaci, určování polohy a určování času, a je velkým přínosem, pokud jde o provádění strategie „Evropa 2020“ pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
(5)
PRS je z různých služeb nabízených evropskými systémy družicové navigace službou, která je zároveň nejvíce zabezpečená a nejvíce citlivá, a proto je velmi vhodná pro služby, u nichž musí být zajištěna vysoká odolnost a naprostá spolehlivost. Musí odběratelům zajišťovat nepřetržitost služby i v nejvážnějších krizových situacích. Důsledky porušení bezpečnostních pravidel při používání této služby nejsou omezeny na příslušného uživatele, ale potenciálně se vztahují i na jiné uživatele. Používání a řízení PRS tak spadají do společné odpovědnosti členských států za bezpečnost Unie i za jejich vlastní bezpečnost. V této souvislosti musí být přístup k PRS jasně omezený na určité kategorie uživatelů, kteří jsou pod stálou kontrolou.
(6)
Je tedy třeba definovat pravidla pro přístup k PRS a pravidla jejího řízení, zejména upřesněním obecných zásad týkajících se přístupu, funkcí různých řídicích útvarů a útvarů dohledu, podmínek spojených s výrobou přijímačů a zabezpečením a systému kontroly vývozu.
(7)
Pokud jde o obecné zásady přístupu k PRS, využívání služby musí být vzhledem k jejímu účelu a jejím charakteristikám přísně omezeno, přičemž členským státům, Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) je zaručen volný, neomezený a nepřetržitý přístup ve všech částech světa. Navíc musí být každý členský stát schopen samostatně rozhodovat, kdo jsou oprávnění uživatelé PRS a jaká použití z toho vyplývají, včetně použití spojených s bezpečností, v souladu se společnými minimálními standardy.
(8)
S cílem podpořit v celosvětovém měřítku používání evropské technologie by mělo být možné, aby se odběrateli PRS staly některé třetí země a mezinárodní organizace prostřednictvím samostatných dohod s nimi uzavřených. Pokud jde o zabezpečené vládní aplikace v oblasti družicové navigace, měly by být podmínky, za kterých mohou třetí země a mezinárodní organizace používat PRS, stanoveny v mezinárodních dohodách, přičemž se rozumí, že dodržování bezpečnostních požadavků by mělo být za každých okolností povinné. V rámci těchto dohod by mělo být možné povolit výrobu PRS přijímačů, pokud budou stanoveny konkrétní podmínky a požadavky, jež budou přinejmenším na stejné úrovni jako podmínky a požadavky vztahující se na členské státy. Tyto dohody by však neměly zahrnovat obzvláště citlivé bezpečnostní záležitosti, jako je výroba bezpečnostních modulů.
(9)
Při sjednávání dohod se třetími zeměmi či mezinárodními organizacemi by se měl v plné míře zohledňovat význam dodržování zásad demokracie, právního státu, univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv a základních svobod, svobody myšlení, přesvědčení a náboženského vyznání, jakož i svobody vyjadřování a informací, lidské důstojnosti, zásady rovnosti a solidarity a dodržování zásad Charty Organizace spojených národů a mezinárodního práva.
(10)
Bezpečnostní předpisy Evropské kosmické agentury by měly poskytovat přinejmenším takovou úroveň ochrany, kterou stanoví bezpečnostní předpisy stanovené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (4) a rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (5).
(11)
Unie a členské státy musí udělat vše pro to, aby zajistily bezpečnost a zabezpečení systému vytvořeného na základě programu Galileo a technologie a zařízení PRS, aby se předešlo používání signálů vysílaných pro PRS neoprávněnými fyzickými nebo právnickými osobami a aby se zabránilo nepřátelskému použití PRS proti Unii a členským státům.
(12)
V tomto ohledu je důležité, aby členské státy stanovily režim sankcí použitelných v případě nedodržení povinností vyplývajících z tohoto rozhodnutí a aby zajistily uplatňování těchto sankcí. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
(13)
Pokud jde o řídicí orgány a orgány dohledu, ukazuje se, že řešení spočívající v tom, že odběratelé PRS určí „příslušný orgán PRS“ odpovědný za řízení svých uživatelů a dohled nad nimi, je nejlepší pro zajištění účinného řízení užívání PRS, přičemž usnadňuje vztahy mezi různými subjekty pověřenými bezpečností a zaručuje trvalý dohled nad uživateli, a to především uživateli vnitrostátními, v souladu se společnými minimálními standardy. Je však zapotřebí jisté míry flexibility, aby se členským státům umožnilo účinným způsobem rozdělit povinnosti.
(14)
V rámci provádění tohoto rozhodnutí by mělo jakékoli zpracovávání osobních údajů probíhat v souladu s právem Unie, jak je stanoveno zejména ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (6) a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (7).
(15)
Jedním z úkolů bezpečnostního střediska systému Galileo (dále jen „bezpečnostní středisko“) uvedeného v čl. 16 písm. a) bodě ii) nařízení (ES) č. 683/2008 by mělo být zajištění provozního rozhraní mezi různými subjekty pověřenými bezpečností PRS.
(16)
Rada a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku by rovněž měli hrát určitou úlohu v řízení PRS prostřednictvím uplatnění společné akce Rady 2004/552/SZBP ze dne 12. července 2004 o aspektech provozu Evropského družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie (8). Rada by také měla schvalovat mezinárodní dohody opravňující třetí země nebo mezinárodní organizace k přístupu k PRS.
(17)
Pokud jde o výrobu a zabezpečení přijímačů, bezpečnostní požadavky vyžadují, aby byl tento úkol svěřen pouze členskému státu, který určil příslušný orgán PRS, nebo podnikům usazeným na území členského státu, který určil příslušný orgán PRS. Subjekt vyrábějící přijímače musí být předem držitelem řádného povolení rady pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS zřízené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (9) (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) a musí se řídit jejími rozhodnutími. Příslušné orgány PRS mají za úkol trvale kontrolovat jak dodržování požadavku povolení a soulad s uvedenými rozhodnutími, tak dodržování zvláštních technických požadavků vyplývajících ze společných minimálních standardů.
(18)
Členský stát, který neurčil příslušný orgán PRS, by měl v každém případě určit kontaktní místo pro řešení veškerých zaznamenaných případů škodlivé elektromagnetické interference zasahující PRS. Tímto kontaktním místem by měla být fyzická nebo právnická osoba plnící funkci místa, kam se podává hlášení, nebo adresa, kterou může Komise v případě potenciálně škodlivé elektromagnetické interference kontaktovat za účelem odstranění této interference.
(19)
Pokud jde o omezení vývozu, je třeba omezit vývoz zařízení nebo technologií a softwaru souvisejících s využíváním a vývojem PRS a s výrobou pro PRS mimo Unii, bez ohledu na to, zda se jedná o zařízení, software nebo technologii uvedené v příloze I nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (10), pouze na třetí země, které jsou řádně oprávněny k přístupu k PRS na základě mezinárodní dohody uzavřené s Unií. Třetí země, na jejímž území je instalována referenční stanice obsahující vybavení PRS a patřící do systému vytvořeného na základě programu Galileo, by neměla být považována za odběratele PRS pouze na základě této skutečnosti.
(20)
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o společné minimální standardy v oblastech stanovených v příloze, a tuto přílohu případně aktualizovat nebo měnit tak, aby se zohlednil vývoj programu Galileo. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(21)
Vzhledem k dopadu, který by společná pravidla týkající se přístupu k PRS a výroby přijímačů PRS a bezpečnostních modulů mohla mít na bezpečnost systému vytvořeného na základě programu Galileo a na bezpečnost Unie a jejích členských států, a to jak jednotlivě, tak i společně, je nanejvýš důležité, aby tato pravidla byla v jednotlivých členských státech uplatňována jednotně. Je tedy nezbytné, aby Komise byla zmocněna přijímat podrobné požadavky, pokyny a jiná opatření, aby bylo možné uvést společné minimální standardy v účinnost. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí je nutné, aby Komisi byly svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (11).
(22)
Audity a inspekce prováděné Komisí za pomoci členských států by měly případně být prováděny obdobným způsobem, jaký stanoví příloha III část VII rozhodnutí 2011/292/EU.
(23)
Pravidla přístupu k PRS nabízené systémem vytvořeným na základě programu Galileo jsou základním předpokladem provádění PRS. Komise by měla provést analýzu toho, zda je třeba zavést zpoplatnění PRS, a to také s ohledem na třetí země a mezinárodní organizace, a podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledku této analýzy.
(24)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, tedy stanovení podmínek, za kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, ESVČ, agentury Unie, třetí země a mezinárodní organizace přístup k PRS, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu navrhovaného opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(25)
Jakmile bude PRS prohlášena za funkční, měly by být zavedeny mechanismy pro předávání zpráv a provádění přezkumu,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí stanoví podmínky, za kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, ESVČ, agentury Unie, třetí země a mezinárodní organizace přístup k veřejné regulované službě („public regulated service“, dále jen „PRS“) poskytované globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„odběrateli PRS“ členské státy, Rada, Komise a ESVČ, jakož i agentury Unie, třetí země a mezinárodní organizace, pokud byly tyto agentury, třetí země a organizace řádně oprávněny;
b)
„uživateli PRS“ fyzické nebo právnické osoby řádně oprávněné odběratelem PRS k tomu, aby vlastnily nebo používaly přijímač PRS.
Článek 3
Obecné zásady v oblasti přístupu k PRS
1. Členské státy, Rada, Komise a ESVČ mají právo na neomezený a nepřetržitý přístup k PRS po celém světě.
2. Je na rozhodnutí každého členského státu, Rady, Komise a ESVČ, zda budou PRS v rámci svých příslušných pravomocí využívat.
3. Každý členský stát, který využívá PRS, samostatně rozhodne v souladu s článkem 8 a bodem 1 podbody i) a ii) přílohy, které kategorie fyzických osob pobývajících na jeho území nebo vykonávajících úřední povinnosti v zahraničí jeho jménem a právnických osob usazených na jeho území jsou oprávněné jako uživatelé PRS a o způsobech používání PRS. Způsoby používání mohou zahrnovat použití spojené s bezpečností.
Rada, Komise a ESVČ rozhodnou v souladu s článkem 8 a bodem 1 podbody i) a ii) přílohy, které kategorie jejich pracovníků jsou oprávněny jako uživatelé PRS.
4. Agentury Unie se mohou stát odběrateli PRS pouze tehdy, je-li to nezbytné k vykonávání jejich úkolů, a za podmínek stanovených správní dohodou uzavřenou mezi Komisí a dotčenou agenturou.
5. Třetí země nebo mezinárodní organizace se mohou stát odběrateli PRS pouze tehdy, pokud uzavřou v souladu s postupem stanoveným v článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie obě tyto dohody mezi Unií a dotčenou třetí zemí nebo mezinárodní organizací:
a)
dohodu o bezpečnosti informací vymezující rámec pro výměnu a ochranu utajovaných informací, jež stanoví stupeň ochrany přinejmenším na stejné úrovni jako v členských státech;
b)
dohodu stanovující podmínky přístupu třetí země nebo mezinárodní organizace k PRS; tato dohoda by za zvláštních podmínek mohla zahrnovat výrobu přijímačů PRS, s výjimkou bezpečnostních modulů.
Článek 4
Použití bezpečnostních předpisů
1. Každý členský stát zajistí, aby jeho vnitrostátní bezpečnostní předpisy poskytovaly stupeň ochrany utajovaných informací, který je přinejmenším rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními předpisy stanovenými v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom a rozhodnutím 2011/292/EU, a aby se tyto vnitrostátní bezpečnostní předpisy vztahovaly na uživatele PRS dotčeného členského státu, na všechny fyzické osoby s bydlištěm na jeho území a na všechny právnické osoby usazené na jeho území, jež přicházejí do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se PRS.
2. Členské státy neprodleně informují Komisi o přijetí vnitrostátních bezpečnostních předpisů uvedených v odstavci 1.
3. Pokud se ukáže, že utajované informace EU týkající se PRS byly vyzrazeny jakékoli osobě, která není oprávněna je znát, Komise po řádné konzultaci s dotčeným členským státem:
a)
informuje původce utajovaných informací PRS;
b)
posoudí možnou škodu z hlediska zájmů Unie nebo členských států;
c)
sdělí příslušným orgánům výsledky tohoto posouzení a poskytne doporučení k nápravě situace, přičemž příslušné orgány neprodleně informují Komisi o opatřeních, která mají v úmyslu přijmout nebo je již přijaly, včetně opatření, jejichž cílem je předejít tomu, aby se situace opakovala, jakož i o výsledcích uvedených opatření, a
d)
odpovídajícím způsobem informuje Evropský parlament a Radu o uvedených výsledcích.
Článek 5
Příslušný orgán PRS
1. Příslušný orgán PRS je určen:
a)
každým členským státem, který využívá PRS, a každým členským státem, na jehož území je usazen jakýkoli ze subjektů uvedených v čl. 7 odst. 1; v takových případech se příslušný orgán PRS zřídí na území dotčeného členského státu a tento stát o určení orgánu neprodleně uvědomí Komisi;
b)
Radou, Komisí a ESVČ, pokud využívají PRS. V takovém případě může být jako příslušný orgán PRS v souladu s odpovídajícími ujednáními určena Agentura pro evropský GNSS zřízená podle nařízení (EU) č. 912/2010 (dále jen „Agentura pro evropský GNSS“);
c)
agenturami Unie a mezinárodními organizacemi v souladu s ustanoveními dohod uvedených v čl. 3 odst. 4 a 5. V takovém případě může být jako příslušný orgán PRS určena Agentura pro evropský GNSS;
d)
třetími zeměmi v souladu s ustanoveními dohod uvedených v čl. 3 odst. 5.
2. Náklady na fungování příslušného orgánu PRS nesou odběratelé PRS, kteří tento orgán určili.
3. Členský stát, který neurčil příslušný orgán PRS podle odst. 1 písm. a), určí v každém případě kontaktní místo, jež bude v potřebné míře nápomocno při nahlašování zaznamenaných případů potenciálně škodlivé elektromagnetické interference zasahující PRS. Dotčený členský stát o určení tohoto kontaktního místa neprodleně uvědomí Komisi.
4. Příslušný orgán PRS zajistí, aby využívání PRS bylo v souladu s článkem 8 a bodem 1 přílohy a aby:
a)
pro účely řízení PRS s bezpečnostním střediskem byli uživatelé PRS sdruženi do skupin;
b)
byla určena a spravována přístupová práva k PRS každé skupiny nebo uživatele;
c)
byly od bezpečnostního střediska získány přístupové klíče k PRS a jiné související utajované informace;
d)
byly přístupové klíče k PRS a jiné související utajované informace předány uživatelům;
e)
bylo řízeno zabezpečení přijímačů a souvisejících utajovaných technologií a informací a byla posouzena rizika;
f)
bylo zřízeno kontaktní místo, jež bude v potřebné míře nápomocno při nahlašování zaznamenaných případů potenciálně škodlivé elektromagnetické interference zasahující PRS.
5. Příslušný orgán PRS členského státu zajistí, aby subjekt usazený na území tohoto členského státu mohl vyvíjet nebo vyrábět přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly, pouze pokud tento subjekt:
a)
získal řádné povolení rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 912/2010 a
b)
splňuje podmínky stanovené v rozhodnutích rady pro bezpečnostní akreditaci a v článku 8 a bodu 2 přílohy, pokud jde o vývoj a výrobu přijímačů PRS nebo bezpečnostních modulů, pokud se týkají jeho činnosti.
Veškerá povolení udělená k výrobě zařízení podle tohoto odstavce se nejméně každých pět let přezkoumají.
6. V případě vývoje nebo výroby podle odstavce 5 tohoto článku nebo v případě vývozu mimo Unii je příslušný orgán PRS dotčeného členského státu styčným bodem pro subjekty, které jsou příslušné pro omezení vývozu daného zařízení, technologie a softwaru, pokud jde o využívání a vývoj PRS a výrobu pro PRS, aby se zajistilo uplatňování ustanovení článku 9.
7. Příslušný orgán PRS je propojen s bezpečnostním střediskem v souladu s článkem 8 a bodem 4 přílohy.
8. Odstavci 4 a 7 není dotčena možnost členských států přenést určité konkrétní úkoly jejich příslušného orgánu PRS na základě vzájemného souhlasu na jiný členský stát, s výjimkou veškerých úkolů souvisejících s uplatňováním svrchovanosti nad svým územím. Úkoly uvedené v odstavcích 4 a 7, jakož i úkoly podle odstavce 5 mohou být vykonávány členskými státy společně. Dotčené členské státy neprodleně oznámí tato opatření Komisi.
9. Příslušný orgán PRS může na základě zvláštních ujednání požádat Agenturu pro evropský GNSS o technickou pomoc při vykonávání svých úkolů. Dotčené členské státy neprodleně oznámí tato ujednání Komisi.
10. Každé tři roky předkládají příslušné orgány PRS Komisi a Agentuře pro evropský GNSS zprávu o dodržování společných minimálních standardů.
11. Každé tři roky předkládá Komise za pomoci Agentury pro evropský GNSS Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dodržování společných minimálních standardů příslušnými orgány PRS a rovněž o případech vážného porušení těchto standardů.
12. Pokud příslušný orgán PRS nedodržuje společné minimální standardy stanovené v článku 8, může Komise s náležitým přihlédnutím k zásadě subsidiarity, po konzultaci s dotčeným členským státem a případně po obdržení dalších konkrétních informací vydat doporučení. Do tří měsíců od vydání doporučení dotyčný příslušný orgán PRS buď doporučení Komise splní, nebo si vyžádá či navrhne změny s cílem zajistit dodržování společných minimálních standardů a provede je po dohodě s Komisí.
Pokud dotyčný příslušný orgán PRS ani po uplynutí této lhůty tří měsíců nezajistí dodržování společných minimálních standardů, uvědomí o tom Komise Evropský parlament a Radu a navrhne příslušná opatření, která mají být přijata.
Článek 6
Úloha bezpečnostního střediska
Bezpečnostní středisko zajišťuje provozní rozhraní mezi příslušnými orgány PRS, Radou a vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku jednajícími v souladu se společnou akcí 2004/552/SZBP a kontrolními středisky. Informuje Komisi o všech událostech, které by mohly narušit řádné fungování PRS.
Článek 7
Výroba a zabezpečení přijímačů a bezpečnostních modulů
1. Členský stát může, jsou-li dodrženy požadavky uvedené v čl. 5 odst. 5, pověřit úkolem výroby přijímačů PRS nebo přidružených bezpečnostních modulů subjekty usazené na jeho území nebo na území jiného členského státu. Rada, Komise nebo ESVČ mohou výrobou přijímačů PRS nebo přidružených bezpečnostních modulů pro vlastní využití pověřit subjekty usazené na území členského státu.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci může kdykoli odebrat povolení, které udělila subjektu uvedenému v odstavci 1 k výrobě přijímačů PRS nebo přidružených bezpečnostní modulů, pokud nebyla dodržena opatření uvedená v čl. 5 odst. 5 písm. b).
Článek 8
Společné minimální standardy
1. Společné minimální standardy, které mají příslušné orgány PRS podle článku 5 splňovat, zahrnují oblasti uvedené v příloze.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11, pokud jde o přijetí společných minimálních standardů pro oblasti stanovené v příloze a případné změny aktualizující přílohu s cílem zohlednit vývoj programu Galileo, zejména s ohledem na vývoj po technické stránce a vývoj potřeb v oblasti bezpečnosti.
3. Na základě společných minimálních norem uvedených v odstavci 2 tohoto článku může Komise přijmout nezbytné technické požadavky, pokyny a jiná opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
4. Komise zajistí, aby byly učiněny kroky nezbytné pro dodržování opatření uvedených v odstavcích 2 a 3 a aby byly splněny požadavky týkající se bezpečnosti PRS, jejích uživatelů a souvisejících technologií, přičemž plně zohlední doporučení odborníků.
5. S cílem usnadnit dodržování požadavků uvedených v tomto článku Komise alespoň jednou ročně umožní setkání všech příslušných orgánů PRS.
6. Komise za pomoci členských států a Agentury pro evropský GNSS zajistí dodržování společných minimálních standardů příslušnými orgány PRS, zejména prováděním auditů či inspekcí.
Článek 9
Omezení vývozu
Vývoz zařízení, technologie a softwaru souvisejících s využíváním a vývojem PRS a výrobou pro PRS mimo Unii je povolen pouze v souladu s článkem 8 a bodem 3 přílohy a v rámci dohod uvedených v čl. 3 odst. 5 nebo v rámci dohod týkajících se podmínek umístění a fungování referenčních stanic.
Článek 10
Použitelnost společné akce 2004/552/SZBP
Toto rozhodnutí se použije, aniž jsou dotčena opatření přijatá podle společné akce 2004/552/SZBP.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 8 odst. 2 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 5. listopadu 2011. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 8 odst. 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Postupy projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený nařízením (ES) č. 683/2008. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Přezkum a podávání zpráv
Nejpozději dva roky poté, co bude PRS prohlášena za funkční, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o řádném fungování a přiměřenosti pravidel stanovených pro přístup k PRS, a případně navrhne příslušné změny tohoto rozhodnutí.
Článek 14
Zvláštní pravidla pro provádění programu Galileo
Bez ohledu na ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí je v zájmu zajištění řádného fungování systému vytvořeného na základě programu Galileo povolen přístup k technologii PRS a k vlastnictví nebo používání přijímačů PRS, jsou-li dodrženy zásady stanovené v článku 8 a v příloze, těmto subjektům:
a)
Komisi, pokud působí jako správce programu Galileo;
b)
provozovatelům systému vytvořeného na základě programu Galileo pouze pro účely dodržení kompetencí, jak je stanoveno ve zvláštním ujednání s Komisí;
c)
Agentuře pro evropský GNSS, aby mohla plnit jí svěřené úkoly, jak je stanoveno ve zvláštním ujednání s Komisí;
d)
Evropské kosmické agentuře výhradně pro účely výzkumu, vývoje a zavádění infrastruktury, jak je stanoveno ve zvláštním ujednání s Komisí.
Článek 15
Sankce
Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních ustanovení přijatých na základě tohoto rozhodnutí. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Článek 16
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Členské státy použijí článek 5 nejpozději 6. listopadu 2013.
Článek 17
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
SKLEP št. 1104/2011/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 25. oktobra 2011
o pravilih za dostop do regulirane javne storitve, ki jo zagotavlja globalni navigacijski satelitski sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V Prilogi k Uredbi (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo) (3) je določeno, da je namen posebnih ciljev programa Galileo zagotoviti, da se signali, ki jih oddaja sistem, vzpostavljen v okviru navedenega programa, lahko uporabijo predvsem za ponujanje regulirane javne storitve ("Public Regulated Service", v nadaljnjem besedilu: PRS), namenjene izključno uporabnikom, pooblaščenim s strani vlad, za občutljive aplikacije, ki zahtevajo učinkovit nadzor nad dostopom in visoko raven stalnosti storitve.
(2)
Čeprav se ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 683/2008 uporabljajo tudi za storitve, vključno s PRS, ki so navedene v Prilogi k navedeni uredbi, saj sta sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo, in PRS s pravnega, tehničnega, operativnega, finančnega in lastniškega vidika povezana, je za namene tega sklepa primerno povzeti ustrezna pravila o uporabi varnostnih predpisov.
(3)
Evropski parlament in Svet sta večkrat opozorila, da je sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo, civilni sistem pod civilnim nadzorom, kar pomeni, da se izvaja v skladu s civilnimi standardi na podlagi civilnih zahtev in pod nadzorom institucij Unije.
(4)
Program Galileo je strateškega pomena za neodvisnost Unije glede storitev satelitske navigacije ter satelitskega določanja položaja in časa ter pomembno prispeva k izvajanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast.
(5)
Med različnimi storitvami, ki jih ponujajo evropski satelitski navigacijski sistemi, je PRS hkrati najvarnejša in najobčutljivejša ter je zato primerna za storitve, pri katerih morata biti zagotovljena stabilnost in popolna zanesljivost. Za svoje primarne uporabnike mora zagotavljati stalnost storitve tudi v najhujših kriznih razmerah. Posledice kršitve varnostnih pravil ob uporabi te storitve niso omejene na zadevnega uporabnika, temveč bi se lahko razširile tudi na druge uporabnike. Za uporabo in upravljanje PRS se zato zahteva skupna odgovornost držav članic, da se zagotovi varnost Unije in njihova lastna varnost. Dostop do PRS mora biti torej strogo omejen na določene kategorije uporabnikov, ki so stalno nadzorovane.
(6)
Zato je treba opredeliti pravila za dostop do PRS in pravila za upravljanje tega dostopa ter zlasti natančno določiti splošna načela, povezana z dostopom, naloge različnih upravljalnih in nadzornih organov, pogoje, povezane s proizvodnjo in varnostjo sprejemnika, ter sistem nadzora izvoza.
(7)
Glede splošnih načel dostopa do PRS mora biti zaradi dejanskega namena in značilnosti storitve njena uporaba strogo omejena, države članice, Svet, Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD) pa morajo imeti diskrecijski, neomejen in neprekinjen dostop po vsem svetu. Poleg tega mora imeti vsaka država članica možnost, da samostojno odloča, kateri so pooblaščeni uporabniki PRS in kako se lahko PRS uporablja, tudi o uporabi na področju varnosti, v skladu s skupnimi minimalnimi standardi.
(8)
Da bi spodbudili uporabo evropske tehnologije po vsem svetu, bi moralo biti možno tudi za določene tretje države in mednarodne organizacije, da postanejo primarni uporabniki PRS, in sicer s sklenitvijo ločenih sporazumov. Pri varnih vladnih aplikacijah za satelitske radio-navigacije bi bilo treba pogoje, pod katerimi lahko tretje države in mednarodne organizacije uporabljajo PRS, določiti v mednarodnih sporazumih, pri čemer je jasno, da bi moralo biti upoštevanje varnostnih zahtev vedno obvezno. V zvezi s takšnimi sporazumi bi proizvodnjo sprejemnikov PRS moralo biti mogoče dovoliti pod posebnimi pogoji in zahtevami, pod pogojem, da so ti na ravni, ki je vsaj enakovredna pogojem in zahtevam, ki veljajo za države članice. Vendar v takšnih sporazumih ne bi smele biti zajete varnostno zelo občutljive zadeve, kot je proizvodnja varnostnih modulov.
(9)
O sporazumih s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami bi se bilo treba pogajati ob doslednem upoštevanju pomena, ki ga ima zagotavljanje spoštovanja demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter varstva svobode misli, vesti in verskega prepričanja ter svobode izražanja in informiranja, spoštovanja človekovega dostojanstva, načel enakosti in solidarnosti ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava.
(10)
Varnostni predpisi Evropske vesoljske agencije bi morali zagotavljati najmanj takšno raven varovanja kot pravila o varnosti iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (4) in Sklepa Sveta 2011/292 z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (5).
(11)
Unija in države članice morajo storiti vse za zagotovitev varnosti in zaščite sistema, vzpostavljenega v okviru programa Galileo ter tehnologije in opreme PRS, da preprečijo, da bi signale, ki se oddajajo za PRS, uporabljale nepooblaščene fizične ali pravne osebe, in onemogočijo sovražno uporabo PRS proti njim.
(12)
Tozadevno je pomembno, da države članice določijo sistem kazni, ki se uporabljajo za neupoštevanje obveznosti, ki izhajajo iz tega sklepa, in zagotovijo izvajanje teh kazni. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
(13)
Kar zadeva organe upravljanja in nadzora, se zdi ureditev, v skladu s katero primarni uporabniki PRS določijo "pristojni organ za PRS", pristojen za upravljanje in nadzor uporabnikov, najprimernejši način učinkovitega upravljanja uporabe PRS, saj omogoča odnose med različnimi zainteresiranimi stranmi, pristojnimi za varnost, in zagotavlja stalen nadzor uporabnikov, zlasti nacionalnih uporabnikov, v skladu z minimalnimi skupnimi standardi. Vendar bi bilo treba zagotoviti določeno prožnost, da se državam članicam dovoli, da lahko učinkovito uredijo pristojnosti.
(14)
Pri izvajanju tega sklepa bi se morala vsakršna obdelava osebnih podatkov izvajati v skladu s pravom Unije, kot je zlasti določeno v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (6) ter Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (7).
(15)
Poleg tega bi morala biti ena od nalog centra za varnost Galileo (v nadaljnjem besedilu: center za nadzor varnosti Galileo ali GSMC) iz člena 16(a)(ii) Uredbe (ES) št. 683/2008 zagotavljanje operativnega vmesnika med različnimi zainteresiranimi stranmi, pristojnimi za varnost PRS.
(16)
Svet in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko bi morala z izvajanjem Skupnega ukrepa Sveta 2004/552/SZVP z dne 12. julija 2004 o vidikih delovanja Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema, ki vplivajo na varnost Evropske unije (8), sodelovati pri upravljanju PRS. Svet bi moral odobriti mednarodne sporazume o pooblastitvi tretje države ali mednarodne organizacije za uporabo PRS.
(17)
Glede proizvodnje in varnosti sprejemnikov je v skladu z varnostnimi zahtevami to nalogo mogoče dodeliti le državi članici, ki je določila pristojni organ za PRS, ali podjetjem s sedežem na ozemlju države članice, ki je določila pristojni organ za PRS. Poleg tega mora proizvajalec sprejemnikov predhodno dobiti ustrezno pooblastilo od sveta za varnostno akreditacijo sistemov evropskega GNSS, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (9) (v nadaljnjem besedilu: svet za varnostno akreditacijo), ter mora upoštevati njegove odločitve. Pristojni organi za PRS so odgovorni za to, da stalno spremljajo upoštevanje te zahteve po pooblastilu in teh odločitev ter posebnih tehničnih zahtev, ki izhajajo iz skupnih minimalnih standardov.
(18)
Država članica, ki ni določila pristojnega organa za PRS, bi morala v vsakem primeru določiti kontaktno točko za obvladovanje kakršnih koli zaznanih škodljivih elektromagnetnih motenj, ki vplivajo na PRS. Ta kontaktna točka bi morala biti fizična ali pravna oseba s funkcijo točke poročanja, ali naslov, na katerega se lahko Komisija obrne v primeru potencialno škodljivih elektromagnetnih motenj, da bi se take motnje odpravile.
(19)
Kar zadeva omejitve izvoza, se mora izvoz izven Unije opreme ali tehnologije in programske opreme, povezane z uporabo PRS ter razvojem in proizvodnjo za PRS, ne glede na to ali je ta oprema, programska oprema ali tehnologija uvrščena na seznam iz Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (10), omejiti na tiste tretje države, ki so ustrezno pooblaščene za dostop do PRS na podlagi mednarodnega sporazuma z Unijo. Tretja država, na ozemlju katere je nameščena referenčna postaja z opremo PRS in ki je del sistema, vzpostavljenega v okviru programa Galileo, se zgolj zaradi tega dejstva ne obravnava kot primarni uporabnik PRS.
(20)
Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s skupnimi minimalnimi standardi na področjih, navedenih v Prilogi, in ga, če je potrebno, posodobiti in spremeniti, da bi se upošteval razvoj programa Galileo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(21)
Bistveno je, da se skupna pravila v zvezi z dostopom do PRS ter proizvodnjo sprejemnikov PRS in varnostnih modulov, glede na njihov možen vpliv na varnost sistema, vzpostavljenega v okviru programa Galileo, Unije in njenih držav članic, enotno izvajajo v vsaki državi članici. Na Komisijo je zato treba prenesti pooblastilo za sprejemanje podrobnih zahtev, smernic in drugih ukrepov za uveljavitev skupnih minimalnih standardov. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (11).
(22)
Revizije in inšpekcijski pregledi, ki jih bo opravljala Komisija s pomočjo držav članic, bi se morali po potrebi izvajati na podoben način, kot je določeno v delu VII Priloge III k Sklepu 2011/292/EU.
(23)
Pravila za dostop do PRS, ki jo ponuja sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo, so predpogoj za izvajanje PRS. Komisija bi morala preučiti, ali bi bilo treba za PRS uvesti politiko zaračunavanja, tudi za tretje države in mednarodne organizacije, ter o izidu te preučitve poročati Evropskemu parlamentu in Svetu.
(24)
Ker cilja tega sklepa, namreč določitve pravil, v skladu katerimi lahko države članice, Svet, Komisija, ESZD, agencije Unije, tretje države in mednarodne organizacije dostopajo do PRS, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
(25)
Takoj ko PRS začne uradno delovati, bi bilo treba vzpostaviti sistem poročanja in pregleda -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Predmet urejanja
V tem sklepu so določena pravila, v skladu s katerimi lahko države članice, Svet, Komisija, ESZD, agencije Unije, tretje države in mednarodne organizacije dostopajo do regulirane javne storitve (PRS), ki jo zagotavljajo globalni navigacijski satelitski sistemi (GNSS), vzpostavljeni v okviru programa Galileo.
Člen 2
Opredelitev pojmov
Za namene tega sklepa se uporablja naslednja opredelitev pojmov:
(a)
„primarni uporabniki PRS“ pomenijo države članice, Svet, Komisijo, ESZD ter agencije Unije, tretje države in mednarodne organizacije, v kolikor so bile te agencije, tretje države in organizacije ustrezno pooblaščene;
(b)
„uporabniki PRS“ pomenijo fizične ali pravne osebe, ki jih je primarni uporabnik PRS ustrezno pooblastil, da imajo v lasti ali uporabljajo sprejemnik PRS.
Člen 3
Splošna načela o dostopu do PRS
1. Države članice, Svet, Komisija in ESZD imajo pravico do neomejenega in neprekinjenega dostopa do PRS po vsem svetu.
2. Vsaka posamezna država članica, Svet, Komisija in ESZD v okviru svojih pristojnosti sprejme odločitev, ali bo uporabljala PRS.
3. Vsaka država članica, ki uporablja PRS, neodvisno sprejme odločitev, katere kategorije fizičnih oseb, ki prebivajo na njenem ozemlju ali v imenu te države članice v tujini opravljajo uradne dolžnosti, in pravnih oseb s sedežem na njenem ozemlju so pooblaščene kot uporabniki PRS ter kako se v skladu členom 8 ter točko 1(i) in (ii) iz Priloge PRS lahko uporablja. Takšna uporaba lahko vključuje uporabo na področju varnosti.
Svet, Komisija in ESZD sprejmejo odločitev, katere kategorije njihovih uslužbencev so pooblaščene kot uporabniki PRS v skladu s členom 8 ter točko 1(i) in (ii) iz Priloge.
4. Agencije Unije lahko postanejo primarni uporabniki PRS le v kolikor je to potrebno za izpolnitev njihovih nalog in v skladu s podrobnimi pravili iz upravnega dogovora, sklenjenega med Komisijo in zadevno agencijo.
5. Tretje države ali mednarodne organizacije lahko postanejo primarni uporabniki PRS le, kadar sta bila v skladu s postopkom iz člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije, sklenjena oba naslednja sporazuma med Unijo in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo:
(a)
sporazum z organizacijo o varstvu podatkov, v katerem je opredeljen okvir za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov in s katerim je zagotovljena stopnja zaščite, ki je vsaj enakovredna stopnji zaščite v državah članicah;
(b)
sporazum, v katerem so določeni pogoji podrobnih pravil za dostop tretje države ali mednarodne organizacije do PRS; takšen sporazum bi lahko zajemal proizvodnjo sprejemnikov PRS pod posebnimi pogoji, ne pa tudi varnostnih modulov.
Člen 4
Uporaba varnostnih predpisov
1. Vsaka država članica zagotovi, da njeni nacionalni varnostni predpisi zagotavljajo najmanj takšno stopnjo varovanja tajnih podatkov kot pravila o varnosti iz Priloge k Sklepu 2001/844/ES, ESPJ, Euratom, in Sklepa 2011/292/EU ter da ti nacionalni varnostni predpisi veljajo za vse uporabnike PRS in za vse fizične osebe s prebivališčem na njenem ozemlju in za vse pravne osebe s sedežem na njenem ozemlju, ki ravnajo s tajnimi podatki EU v zvezi s PRS.
2. Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o sprejetju nacionalnih varnostnih predpisov iz odstavka 1.
3. Če se izkaže, da so bili tajni podatki EU, povezani s PRS razkriti kateri koli osebi, ki ni pooblaščena, da bi jih prejela, Komisija po celovitem posvetovanju z ustrezno državo članico:
(a)
o tem obvesti organ izvora tajnih podatkov PRS;
(b)
oceni morebitno škodo za interese Unije ali držav članic;
(c)
ustreznim organom pošlje uradno obvestilo o izidu te ocene s priloženim priporočilom za rešitev situacije; v tem primeru ustrezni organi Komisijo nemudoma obvestijo o ukrepih, ki jih nameravajo sprejeti ali so jih že sprejeli, vključno z ukrepi, s katerimi bi preprečili ponovitev česa podobnega, in o rezultatih takšnih ukrepov ter
(d)
o teh rezultatih po potrebi obvesti Evropski parlament in Svet.
Člen 5
Pristojni organ za PRS
1. Pristojni organ za PRS določi:
(a)
vsaka država članica, ki uporablja PRS, in vsaka država članica, na katere ozemlju ima sedež kateri koli od organov iz člena 7(1). V takšnih primerih ima pristojni organ za PRS sedež na ozemlju zadevne države članice, ki Komisijo nemudoma uradno obvesti o določitvi;
(b)
Svet, Komisija in ESZD, če uporabljajo PRS. V takšnem primeru je v skladu z ustreznimi dogovori za pristojni organ za PRS lahko določena Agencija za evropski GNSS, ustanovljena z Uredbo (EU) št. 912/2010 (v nadaljnjem besedilu: Agencija za evropski GNSS);
(c)
agencije Unije in mednarodne organizacije v skladu z določbami sporazumov iz člena 3(4) in (5). V takšnih primerih je za pristojni organ za PRS lahko določena Agencija za evropski GNSS;
(d)
tretje države v skladu z določbami sporazumov iz člena 3(5).
2. Stroške delovanja pristojnega organa za PRS krijejo primarni uporabniki PRS, ki so ta organ določili.
3. Država članica, ki ni določila pristojnega organa za PRS v skladu s točko (a) odstavka 1, v vsakem primeru določi kontaktno točko, ki po potrebi pomaga pri poročanju o odkritih potencialno škodljivih elektromagnetnih motnjah, ki vplivajo na PRS. Zadevna država članica Komisijo nemudoma uradno obvesti o takšni določitvi.
4. Pristojni organ za PRS zagotovi, da je uporaba PRS v skladu s členom 8 in točko 1 Priloge ter da:
(a)
so uporabniki PRS razvrščeni po skupinah zaradi upravljanja PRS z GSMC;
(b)
se določijo in upravljajo pravice dostopa do PRS za vsako skupino ali uporabnika;
(c)
se od GSMC dobijo ključi PRS in drugi povezani tajni podatki;
(d)
se uporabnikom pošljejo ključi PRS in drugi povezani tajni podatki;
(e)
se zagotovi upravljanje varnosti sprejemnikov ter povezane tajne tehnologije in podatkov ter da se ocenijo tveganja;
(f)
se določi kontaktna točka, ki po potrebi pomaga pri poročanju o odkritih potencialno škodljivih elektromagnetnih motnjah v PRS.
5. Pristojni organ za PRS države članice zagotovi, da lahko organ s sedežem na ozemlju te države članice razvija ali proizvaja sprejemnike PRS ali varnostne module samo, če takšen organ:
(a)
ima ustrezno pooblastilo sveta za varnostno akreditacijo v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) št. 912/2010 in
(b)
upošteva odločitve sveta za varnostno akreditacijo ter člen 8 in točko 2 Priloge glede razvoja in proizvodnje sprejemnikov PRS ali varnostnih modulov, v kolikor se te nanašajo na njegove dejavnosti.
Vsako pooblastilo za proizvodnjo opreme iz tega odstavka se preveri najmanj vsakih pet let.
6. Pri razvoju ali proizvodnji iz odstavka 5 tega člena ali izvozu izven Unije pristojni organ za PRS zadevne države članice deluje kot vmesnik za subjekte, pristojne za omejitve izvoza zadevne opreme, tehnologije in programske opreme za uporabo ter razvoj in proizvodnjo za PRS, da bi zagotovil uporabo določb člena 9.
7. Pristojni organ za PRS je povezan z GSMC v skladu s členom 8 in točko 4 Priloge.
8. Odstavka 4 in 7 ne posegata v možnost, da države članice določene posebne naloge svojih pristojnih organov za PRS z medsebojnim soglasjem prenesejo na drugo državo članico, pri čemer so izključene vsakršne naloge, povezane z uveljavljanjem suverenosti nad njihovim lastnim ozemljem. Države članice lahko skupaj opravljajo naloge iz odstavkov 4 in 7 ter naloge iz odstavka 5. Zadevne države članice Komisijo nemudoma uradno obvestijo o takšnih ukrepih.
9. Pristojni organ za PRS lahko ob upoštevanju posebnih dogovorov za opravljanje svojih nalog zaprosi za tehnično pomoč Agencije za evropski GNSS. Zadevne države članice Komisijo nemudoma uradno obvestijo o takšnih dogovorih.
10. Pristojni organi za PRS Komisiji in Agenciji za evropski GNSS vsaka tri leta poročajo o skladnosti s skupnimi minimalnimi standardi.
11. Komisija s pomočjo Agencije za evropski GNSS Evropskemu parlamentu in Svetu vsaka tri leta poroča o tem, ali pristojni organi za PRS izpolnjujejo skupne minimalne standarde, ter v primeru kakršne koli resne kršitve teh standardov.
12. Kadar pristojni organ za PRS ne izpolnjuje skupnih minimalnih standardov iz člena 8, lahko Komisija ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti in po posvetovanju z zadevno državo članico ter po potrebi po pridobitvi dodatnih podrobnih informacij izda priporočilo. Zadevni pristojni organ za PRS v treh mesecih po tem, ko je priporočilo izdano, uresniči priporočilo Komisije ali zahteva ali predlaga spremembe, da bi zagotovil skladnost s skupnimi minimalnimi standardi in jih izvedel v soglasju s Komisijo.
Če zadevni pristojni organ za PRS po izteku tri mesečnega roka še vedno ne zagotavlja skladnosti s skupnimi minimalnimi standardi, Komisija o tem obvesti Evropski parlament in Svet ter predlaga sprejetje ustreznih ukrepov.
Člen 6
Vloga GSMC
GSMC zagotavlja operativni vmesnik med pristojnimi organi za PRS, Svetom in visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki deluje v skladu s Skupnim ukrepom 2004/552/SZVP, ter nadzornimi centri. Komisijo obvešča o vseh dogodkih, ki bi lahko vplivali na nemoteno delovanje PRS.
Člen 7
Proizvodnja in varnost sprejemnikov in varnostnih modulov
1. Država članica lahko ob upoštevanju zahtev iz člena 5(5) nalogo proizvodnje sprejemnikov PRS ali povezanih varnostnih modulov dodeli organom s sedežem na njenem ozemlju ali na ozemlju druge države članice. Svet, Komisija ali ESZD lahko nalogo proizvodnje sprejemnikov PRS ali povezanih varnostnih modulov dodeli organom s sedežem na ozemlju države članice za njihovo lastno uporabo.
2. Svet za varnostno akreditacijo lahko kadar koli prekliče pooblastilo, ki ga je dal subjektu iz odstavka 1 za proizvodnjo sprejemnikov PRS ali povezanih varnostnih modulov, če ukrepi iz točke (b) člena 5(5) niso bili upoštevani.
Člen 8
Skupni minimalni standardi
1. Skupni minimalni standardi, ki jih morajo upoštevati pristojni organi za PRS iz člena 5, zajemajo področja, navedena v Prilogi.
2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 11 v zvezi s sprejetjem skupnih minimalnih standardov za področja, navedena v Prilogi, in po potrebi v zvezi s spremembami za posodobitev Priloge, da se upošteva razvoj programa Galileo, zlasti glede tehnologije in sprememb varnostnih potreb.
3. Na podlagi skupnih minimalnih standardov iz odstavka 2 tega člena lahko Komisija sprejme potrebne tehnične zahteve, smernice in druge ukrepe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(2).
4. Komisija zagotovi, da se stori vse potrebno za izpolnitev ukrepov iz odstavkov 2 in 3 ter zahtev, povezanih z varnostjo PRS in njenih uporabnikov ter povezane tehnologije, pri čemer se v celoti upoštevajo nasveti stroke.
5. Da bi pomagala pri upoštevanju tega člena, Komisija omogoči srečanje vseh pristojnih organov za PRS vsaj enkrat na leto.
6. Komisija s pomočjo držav članic in Agencije za evropski GNSS zagotavlja, da pristojni organi za PRS izpolnjujejo skupne minimalne standarde, zlasti tako, da opravlja revizije ali inšpekcijske preglede.
Člen 9
Omejitve izvoza
Izvoz izven Unije opreme, tehnologije in programske opreme za uporabo ter razvoj in proizvodnjo za PRS ni dovoljen razen v skladu s členom 8 in točko 3 ter v skladu s sporazumi iz člena 3(5) ali sporazumov o podrobnih pravilih za namestitev in delovanje referenčnih postaj.
Člen 10
Izvajanje Skupnega ukrepa 2004/552/SZVP
Ta sklep se uporablja brez poseganja v ukrepe, sprejete v skladu s Skupnim ukrepom 2004/552/SZVP.
Člen 11
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 8(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 5. novembra 2011. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja.
3. Pooblastilo iz člena 8(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne veljati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 8 (2), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 12
Postopki odbora
1. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 683/2008. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Če odbor ne poda nobenega mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 13
Pregled in poročanje
Komisija najkasneje dve leti po uradnem začetku delovanja PRS Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o primernem delovanju in ustreznosti pravil, sprejetih za dostop do PRS ter po potrebi predlaga ustrezne spremembe tega sklepa.
Člen 14
Posebna pravila za izvajanje programa Galileo
Ne glede na druge določbe tega sklepa se za zagotovitev nemotenega delovanja sistema, vzpostavljenega v okviru programa Galileo, dostop do tehnologije PRS ter lastništvo ali uporaba sprejemnikov PRS ob spoštovanju načel iz člena 8 in Priloge dovolita:
(a)
Komisiji, če nastopa kot upravitelj programa Galileo;
(b)
upravljavcem sistema, vzpostavljenega v okviru programa Galileo, strogo za namene upoštevanja njihovih nalog, kakor je določeno v posebnem dogovoru s Komisijo;
(c)
Agenciji za evropski GNSS, da se ji omogoči opravljanje dodeljenih nalog, kakor je določeno v posebnem dogovoru s Komisijo;
(d)
Evropski vesoljski agenciji strogo za namene raziskav, razvoja in postavitve infrastrukture, kakor je določeno v posebnem dogovoru s Komisijo.
Člen 15
Kazni
Države članice določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi tega sklepa. Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
Člen 16
Začetek veljavnosti in uporaba
1. Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
2. Države članice začnejo uporabljati člen 5 najkasneje 6. novembra 2013.
Člen 17
Naslovniki
Ta sklep je naslovljen na države članice.
V Strasbourgu, 25. oktobra 2011