ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. ledna 2012
o státní podpoře SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), kterou poskytlo Maďarsko společnosti Malév Hungarian Airlines Zrt.
(oznámeno pod číslem K(2011) 9316)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/150/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (1) ve věci podpory C 38/10 (ex NN 69/10) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SOUVISLOSTI A POSTUP
(1)
Po několika neúspěšných pokusech o privatizaci uzavřel maďarský stát v roce 2007 se společností AirBridge Zrt. (dále jen „AirBridge“) kupní smlouvu týkající se 99,95 % akcií národního leteckého dopravce Malév Hungarian Airlines Zrt. (dále jen „Malév“). Společnost AirBridge výměnou za akcie zaplatila částku ve výši 200 milionů HUF (740 000 EUR (3)). Privatizační smlouva byla v souladu s čl. 108 odst. 2 SFEU oznámena Komisi, poté však byla zrušena (4).
(2)
V důsledku finančních potíží nového vlastníka získala 49,5 % podíl ve společnosti AirBridge ruská banka Vněšekonombank (dále jen „VEB“) a stala se nepřímým akcionářem společnosti Malév.
(3)
V březnu 2010 se Komise z tiskových zpráv dověděla o záměru maďarského státu společnost Malév opět znárodnit. E-mailem ze dne 2. března 2010 maďarské orgány tyto tiskové zprávy potvrdily.
(4)
Dne 10. března 2010 obdržela Komise e-mailem stížnost od společnosti Wizz Air, nízkonákladové (nízkorozpočtové) letecké společnosti se základnou v Maďarsku, která je v Maďarsku hlavním konkurentem společnosti Malév. Tato stížnost se týkala údajné protiprávní státní podpory pro společnost Malév, která není slučitelná s vnitřním trhem a která byla poskytnuta prostřednictvím řady různých opatření. Dopisem ze dne 29. března 2010 předala Komise maďarským orgánům verzi stížnosti bez důvěrných údajů spolu se žádostí o doplňkové informace. Maďarsko se k podstatě této stížnosti vyjádřilo a odpovědi na otázky v ní uvedené poskytlo dne 30. dubna 2010.
(5)
Na schůzce dne 5. května 2010 maďarské orgány uvedly, že mají v úmyslu leteckou společnost restrukturalizovat. Taktéž však uvedly, že dosud neví, jak dalekosáhlá tato restrukturalizace bude.
(6)
Komise obdržela druhou stížnost ze dne 5. října 2010 (kterou podal soutěžitel, jenž nesouhlasil se zveřejněním své totožnosti) a dopisem ze dne 21. října 2010 ji předala maďarským orgánům. Maďarské orgány podaly připomínky k podstatě této stížnosti dne 19. listopadu 2010.
(7)
Další informace si Komise od maďarských orgánů vyžádala dne 14. července 2010 a 8. října 2010 a odpovědi obdržela dne 11. srpna 2010, 16. srpna 2010, 5. října 2010, 3. listopadu 2010 a 23. listopadu 2010.
(8)
V tomto kontextu zahájila Komise dne 21. prosince 2010 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) ve věci jednotlivých údajných opatření státní podpory, která byla provedena ve prospěch společnosti Malév.
(9)
Dne 24. února 2011 podalo Maďarsko připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 26. května 2011 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Byly obdrženy připomínky dvou zúčastněných stran: společnosti Wizz Air dne 26. června 2011 a dalšího soutěžitele (který požádal, aby jeho totožnost nebyla zveřejněna) dne 28. června 2011.
(11)
Tyto připomínky předala Komise Maďarsku dne 6. července 2011. Maďarsko se k připomínkám třetích stran vyjádřilo dne 5. září 2011.
(12)
Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení se v Bruselu uskutečnily dvě schůzky útvarů Komise a maďarských orgánů, a to dne 10. června 2011 a 19. října 2011.
(13)
Komise si od maďarských orgánů vyžádala další informace dne 26. září 2011 a Maďarsko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 25. října 2011.
II. SPOLEČNOST MALÉV A DOTČENÁ OPATŘENÍ
II.1. Společnost
(14)
Společnost Malév má základnu na mezinárodním letišti Ference Lista v Budapešti a v současnosti provozuje 22 letadel (6) do míst určení v Evropě a na Blízkém východě. V roce 2009 přepravila 3,2 milionu cestujících (7).
II.2. Období před privatizací v roce 2007
(15)
Maďarské orgány se několikrát pokusily společnost Malév zprivatizovat. V roce 1992 byl 35 % podíl ve společnosti Malév prodán italskému, státem ovládanému konsorciu společností Alitalia a Simest. V roce 1997 prodalo konsorcium Alitalia-Simest svůj podíl konsorciu dvou maďarských bank v soukromém vlastnictví (OTP a MKB). V roce 1999 odkoupil většinu akcií v soukromém vlastnictví opět stát, čímž ve společnosti získal 97 % podíl.
(16)
Společnost Malév byla spolu s mnoha dalšími leteckými společnostmi významně zasažena poklesem na trhu letecké dopravy, který následoval po událostech ze září 2001, a začala být ztrátová (viz tabulka č. 1).
(17)
V této situaci se stát rozhodl společnost Malév znovu zprivatizovat.
II.3. Privatizace v roce 2007 a společnost Malév podléhající soukromé kontrole
II.3.1 Prodej společnosti AirBridge
(18)
Společnost bylo nutno rekapitalizovat a schopnost státu jakožto vlastníka financovat takovéto investice byla omezená. Stát si vyžádal nabídky týkající se společnosti Malév a počátkem roku 2007 bylo rozhodnuto, že nejlepší nabídku předložila jednotka pro zvláštní účel s názvem AirBridge. Společnost AirBridge nabídla přitažlivý a z obchodního hlediska údajně životaschopný obchodní plán a plán restrukturalizace.
(19)
Dne 23. února 2007 byla uzavřena kupní smlouva zajišťující prodej 99,95 % akcií Malév společnosti AirBridge. Ve společnosti AirBridge vlastnil 49 % podíl Boris Abramovič (8), ruský podnikatel, který měl většinový podíl v řadě ruských leteckých společností (KrasAir a aliance ruských leteckých společností AirUnion), a 51 % podíl byl ve vlastnictví maďarských fyzických osob. Očekávalo se proto, že společnost AirBridge v souladu s obchodním plánem a plánem restrukturalizace zajistí společnosti Malév průmyslové know-how a vedoucí postavení.
(20)
Nejdůležitější části smlouvy byly tyto:
(a)
Společnost AirBridge koupila 99,95 % akcií společnosti Malév za částku ve výši 200 milionů HUF (740 000 EUR). Nejpozději do 31. prosince 2008 musela společnost AirBridge poskytnout financování (9) ve výši 50 milionů EUR.
(b)
Půjčka z roku 2003, kterou společnosti Malév poskytla Maďarská rozvojová banka (Magyar Fejlesztési Bank, dále jen „MFB“), jež je zcela ve vlastnictví státu, ve výši 76 milionů EUR byla z rozvahy společnosti Malév vyňata a převedena na jednotku pro zvláštní účel, kterou rovněž zcela vlastnil stát, společnost spravující aktiva společnosti Malév (Malév Vagyonkezelő Kft., dále jen „MAVA“).
Tato půjčka MFB z roku 2003 byla poskytnuta v EUR a v plné výši se na ni vztahovala státní záruka s úrokovou sazbou ve výši 3měsíční sazby IBOR + 0,5 %. Původní splatnost půjčky byla v roce 2013 a jistina měla být splacena v jedné splátce na konci doby splatnosti. S převedením jistiny a úroků na společnost MAVA se prodloužila rovněž doba splatnosti půjčky, a to do roku 2017.
Podle maďarských orgánů byla na společnost MAVA spolu s půjčkou převedena aktiva v hodnotě 76 milionů EUR. Tato aktiva zahrnovala ochrannou známku Malév, potrubí pro přepravu leteckého petroleje a jedno letadlo B767. Pokud by byla společnost Malév zisková, musela by společnosti MAVA odvést rovněž 25 % zisku po zdanění. Společnost AirBridge poskytla společnosti MAVA taktéž bankovní záruku banky VEB za účelem krytí splátky půjčky až do výše 32 milionů EUR.
(c)
Společnost Malév měla společnosti MAVA platit rovněž částku ve výši 200 000 EUR ročně jako licenční poplatek za používání názvu a loga „Malév“. Společnost AirBridge byla povinna nadále používat obchodní značku a zajistit fungování podniku jako letecké společnosti do 31. prosince 2017, tj. do nového data splatnosti půjčky.
(d)
Společnost Malév si od společnosti MAVA zpětně pronajme letadlo B767, které bylo převedeno na společnost MAVA (viz písmeno b)), a to v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2017 (10).
(21)
Bylo jmenováno nové vedení a zavedena řada opatření k úsporám nákladů a vytvoření příjmů. K těmto opatřením patřilo zrušení dálkových letů a snížení počtu zaměstnanců. Podle Maďarska však tato opatření neměla na ziskovost společnosti žádný celkový dopad, jelikož se časově shodovala se silným růstem cen pohonných hmot.
(22)
Finanční situace společnosti Malév se dále zhoršovala a po 4 měsících společnosti chyběla likvidita potřebná k uhrazení licenčních poplatků za používání obchodní značky Malév.
(23)
Podle Maďarska nebyly platby za letadlo B767 pronajaté od společnosti MAVA „zastaveny“, jakmile se společnost Malév rozhodla ukončit dálkové lety, jelikož společnost Malév tyto dluhy „uznává“ a jedná se pouze o prodlevu při placení, přičemž jsou hrazeny úroky z prodlení.
(24)
Ve druhém pololetí 2008 začala mít na společnost Malév i na její ruské partnery dopad světová finanční krize. Řada leteckých společností B. Abramoviče vyhlásila úpadek. Společnost AirBridge již nebyla s to společnost Malév financovat a nesplácela půjčku bance VEB. Jelikož banka VEB měla zástavní právo na 49 % akcií společnosti AirBridge, VEB tyto akcie převzala. Banka VEB uvedla, že je ochotna společnost Malév nadále financovat, avšak jako banka, nikoli jako vlastník.
II.3.2 Prodej podniku společnosti Malév působícího v oblasti pozemního odbavení
(25)
Jak bylo uvedeno výše, počátkem roku 2009 se finanční situace společnosti Malév dále zhoršila. Její akcionáři se proto obrátili na veřejnou holdingovou společnost (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., dále jen „MNV“) s návrhem na prodej dceřiného podniku společnosti Malév, který působí v oblasti pozemního odbavení (dále jen „Malév GH“), fondu MNV.
(26)
Podle Maďarska byl podnik Malév GH v té době zdravým podnikem a stejně je tomu i nadále.
(27)
V lednu 2009 byla podepsána (a v únoru pozměněna) předběžná kupní smlouva, která stanovila zálohové platby ve výši 4,3 miliardy HUF (16 milionů EUR). Fond MNV provedl zálohové platby pro společnost Malév v lednu a únoru 2009. Tyto zálohové platby měly být do 2 pracovních dnů vráceny, pokud by se fond MNV po provedení hloubkové prověrky rozhodl, že k podepsání konečné kupní smlouvy nepřistoupí. Tato povinnost týkající se případného vrácení byla zaručena dohodami o zajištění. V červenci 2009 se fond MNV nakonec rozhodl transakci zrušit a mělo dojít k vrácení kupní ceny.
(28)
Zálohová platba nebyla fondu MNV nikdy vrácena. Stejně tak nebyly fondu MNV nikdy uhrazeny splatné úroky ze zálohových plateb (11).
II.3.3. Odklad daně
(29)
Mezi lednem 2007 a březnem 2010 povolila Maďarská daňová a finanční správa (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, dále jen „APEH“) společnosti Malév odklad plateb nebo restrukturalizaci u různých druhů daňových závazků a závazků týkajících se příspěvků na sociální zabezpečení. Od července 2008 úřad APEH splatnou dlužnou částku nevymáhal a následně dokonce povolil restrukturalizaci dalších částek. V březnu 2010 činila celková částka, kterou společnost Malév dlužila na daních a příspěvcích na sociální zabezpečení (jistina a úroky z prodlení), celkem 13,7 miliardy HUF (51 milionů EUR). Co se týče celé skupiny Malév, tento údaj činí 16,8 miliardy HUF (62 milionů EUR). Dne 11. března 2010 bylo zbývající saldo běžného účtu společnosti Malév u úřadu APEH vyrovnáno, a to s využitím části hotovosti, která byla získána navýšením kapitálu v únoru 2010, jež je zmíněno níže.
II.4. Opětovné znárodnění v roce 2010 a společnost Malév podléhající veřejné kontrole
II.4.1 Důvody vedoucí k opětovnému znárodnění společnosti Malév
(30)
V roce 2010 nebylo možné nalézt soukromé investory, kteří by společnost Malév převzali od AirBridge/VEB jakožto hlavního akcionáře. Banka VEB neměla zejména v úmyslu leteckou společnost financovat jako strategický investor. Finanční výsledky letecké společnosti byly nadále slabé, jak ukazuje tabulka č. 1.
Tabulka č. 1
Ukazatele výkonnosti společnosti Malév v období 2003-2010 (v miliardách HUF)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
EBITDA
zisk/(ztráta)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
zisk/(ztráta)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Čistý výsledek
zisk/(ztráta)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Zdroj:
Informace poskytnuté maďarskými orgány a účetní závěrka společnosti Malév za rok 2010
(31)
Místo likvidace se maďarské orgány rozhodly jednat s bankou VEB a společností AirBridge s cílem pokusit se obchodní situaci společnosti Malév ve střednědobém až dlouhodobém horizontu zlepšit.
II.4.2. Navýšení kapitálu v únoru 2010: kapitalizace pohledávky a nový kapitál
(32)
Dne 26. února 2010 se VEB, AirBridge, MNV, Malév a maďarská vláda dohodly na navýšení kapitálu o 25,4 miliardy HUF (94 milionů EUR), jež se uskutečnilo zčásti vložením nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF (77 milionů EUR) a zčásti prostřednictvím kapitalizace pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH (viz oddíl II.3.2) s připočtením úroků, a to v celkové výši 4,7 miliardy HUF (17 milionů EUR). Společnost AirBridge rovněž přeměnila částku ve výši 1,5 miliardy HUF (5,4 milionu EUR) na vlastní kapitál. V důsledku toho pohledávky za společností Malév zanikly a bývalí věřitelé se stali vlastníky části společnosti.
(33)
Před navýšením kapitálu se stávající základní kapitál společnosti Malév snížil téměř na nulu kvůli absorpci části nahromaděných ztrát a zohlednění skutečnosti, že stávající akcie společnosti Malév ztratily cenu. Základní kapitál společnosti Malév byl poté navýšen vydáním nových akcií v nominální hodnotě 0,01 HUF za kus. Vývoj situace ohledně vlastního kapitálu společnosti Malév je uveden na obrázku 1.
(34)
Částka ve výši 20,7 miliardy HUF (77 milionů EUR), kterou v hotovosti poskytl fond MNV, umožnila společnosti Malév uhradit veškeré nezaplacené daňové závazky (viz bod 29) a dočasně stabilizovat svoji činnost.
(35)
Po navýšení kapitálu se stát stal vlastníkem 94,6 % akcií společnosti Malév a podíl AirBridge/VEB se snížil na minimum.
Obr. 1
Vývoj situace ohledně vlastního kapitálu společnosti Malév
II.4.3. Květen-srpen 2010: akcionářské půjčky a přeměna na vlastní kapitál
(36)
Mezi květnem a srpnem 2010 poskytl maďarský stát prostřednictvím fondu MNV společnosti Malév řadu „akcionářských půjček“ v celkové výši 9,2 miliardy HUF (34 milionů EUR).
(37)
První z těchto půjček, která byla poskytnuta v květnu 2010, činila 2,16 miliardy HUF (7,9 milionu EUR). Byla popsána jako tříletá akcionářská půjčka s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %. Půjčka měla být splacena najednou na konci doby splatnosti a zajištění bylo poskytnuto ve formě zástavního práva na akcie podniku Malév GH.
(38)
Druhá z těchto půjček, která byla poskytnuta v červnu 2010, činila 1,34 miliardy HUF (4,9 milionu EUR), opět se jednalo o tříletou akcionářskou půjčku s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %, jež měla být opět splacena najednou na konci doby splatnosti a u níž bylo zajištění poskytnuto ve formě zástavního práva na akcie podniku Malév GH.
(39)
V srpnu 2010 byla poskytnuta třetí akcionářská půjčka ve výši 5,7 miliardy HUF (20,8 milionu EUR). Jednalo se opět o tříletou akcionářskou půjčku s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %, která byla splatná najednou na konci doby splatnosti. V tomto případě představovalo zajištění zástavní právo na letadlo (letadlo typu CRJ, HA-LNA).
(40)
Dne 24. září byly tyto tři půjčky, které činily celkem 9,2 miliardy HUF (33,6 milionu EUR), spolu s dlužnými úroky (celkem 9,4 miliardy HUF, tj. 34,3 milionu EUR) přeměněny z dluhu na vlastní kapitál ve společnosti Malév a související záruky byly uvolněny.
II.4.4 Září 2010: další navýšení kapitálu a akcionářská půjčka
(41)
Dne 24. září 2010 navýšil kapitál společnosti Malév rovněž fond MNV, a to vložením další částky v hotovosti ve výši 5,3 miliardy HUF (19,3 milionu EUR). Podíl MNV (tj. státu) ve společnosti Malév se tak zvýšil na 96,5 %.
(42)
Téhož dne poskytl stát společnosti Malév další akcionářskou půjčku ve výši 5,7 miliardy HUF (20,8 milionu EUR) na dobu 3 let a s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %. První platba úroků byla splatná 6 měsíců ode dne poskytnutí půjčky, zatímco ke splacení jistiny mělo dojít jednorázově na konci doby splatnosti. Záruky za tuto půjčku tvoří zapsané zástavní právo na letadlo typu CRJ, HA-LNA s hodnotou ve výši přibližně 1,8 miliardy HUF a zástavní právo na příjmy IATA agentury z mezinárodní a vnitrostátní letecké dopravy.
III. SHRNUTÍ OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM ŠETŘENÍ
(43)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise zkoumala, zda níže uvedená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
-
Opatření č. 1: Převzetí půjčky, kterou v roce 2003 společnosti Malév poskytla MFB, rozvojová banka zcela ve vlastnictví státu, ve výši 76 milionů EUR společností MALÉV MAVA ve vlastnictví státu spolu s některými aktivy společnosti Malév. Splatnost půjčky byla prodloužena nejpozději do roku 2017.
-
Opatření č. 2: Poskytnutí peněžních prostředků ve výši 4,3 miliardy HUF na dobu jednoho roku v souvislosti s plánovanou (následně však neuskutečněnou) koupí dceřiného podniku společnosti Malév působícího v oblasti pozemního odbavení, který byl podle maďarských orgánů finančně zdravý, fondem MNV. Navzdory tomu, že se obchod nakonec neuskutečnil, nebyla tato zálohová platba kupní ceny vrácena.
-
Opatření č. 3: Odložení několika plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení mezi lednem 2007 a březnem 2010. V březnu 2010 dosahovaly částky, které společnost Malév dlužila na daních a příspěvcích na sociální zabezpečení, 13,7 miliardy HUF.
-
Opatření č. 4: Navýšení kapitálu o 25,4 miliardy HUF fondem MNV v únoru 2010, toto navýšení se uskutečnilo zčásti vkladem nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF (77 milionů EUR) a zčásti prostřednictvím kapitalizace pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH (viz opatření č. 2) s připočtením úroků, a to v celkové výši 4,7 miliardy HUF. (Rovněž společnost AirBridge přeměnila pohledávku ve výši 1,5 miliardy HUF na vlastní kapitál.)
-
Opatření č. 5: Tři akcionářské půjčky v celkové výši 9,2 miliardy HUF, které mezi květnem a srpnem 2010 poskytl společnosti Malév fond MNV. Všechny tři půjčky poskytnuté v HUF měly úrokovou sazbu ve výši 9,97 % a jistina měla být splacena jednorázově na konci doby splatnosti (u všech tranší 3 roky). První dvě tranše v celkové výši 3,5 miliardy HUF (13 milionů EUR) byly zajištěny dceřiným podnikem Malév GH a třetí tranše ve výši 5,7 miliardy HUF (21 milionů EUR) byla zajištěna letadlem (letadlo typu CRJ, HA-LNA).
-
Opatření č. 6: Přeměna těchto akcionářských půjček (spolu s úroky z těchto půjček) z pohledávky na vlastní kapitál ve výši 9,4 miliardy HUF v září 2010.
-
Opatření č. 7: Další navýšení kapitálu v hotovosti ve výši 5,3 miliardy HUF v září 2010. Podíl státu se zvýšil na 96,5 %.
-
Opatření č. 8: Další akcionářská půjčka ve výši 5,7 miliardy HUF v září 2010 s úrokovou sazbou 9,97 % a jednorázovým splacením jistiny na konci doby splatnosti. Půjčka byla zajištěna výše uvedeným letadlem typu CRJ, HA-LNA a zástavním právem na příjmy IATA agentury z mezinárodní a vnitrostátní letecké dopravy.
(44)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž pochybovala, zda jsou tato opatření v případě, že představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, slučitelná s vnitřním trhem na základě výjimek stanovených v SFEU, a zejména Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (12) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“).
IV. PŘIPOMÍNKY MAĎARSKA
(45)
Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení Maďarsko zopakovalo výše popsané skutečnosti a blíže objasnilo důvody, které vedly k obtížím leteckých společností. Maďarsko rovněž potvrdilo, že společnost Malév lze přinejmenším od druhého pololetí roku 2006 pokládat za podnik v „trvalých“ obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(46)
Před zahájením formálního vyšetřovacího řízení maďarské orgány (ve zkratce) tvrdily, že všechna opatření jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a zásadou věřitele v tržním hospodářství.
(47)
S ohledem na opatření spojená s prodejem Malév společnosti AirBridge maďarské orgány uvedly, že tato opatření jsou vzhledem k zajištění poskytnutému za převzetí půjčky společností MAVA v souladu s tržními podmínkami. Pokud jde o nezdařený prodej podniku Malév GH, maďarské orgány tvrdily, že společnosti Malév nebyla poskytnuta žádná výhoda, jelikož opožděné vrácení kupní ceny bylo náležitě zajištěno a byly vypočteny úroky z kupní ceny. Co se týče odkladu daně, maďarské orgány uvedly, že s ohledem na tyto částky bylo poskytnuto zajištění, že byly uplatněny všechny použitelné úroky a sankce a že takovéto odklady představují obvyklá opatření. Pokud jde o opětovné znárodnění společnosti Malév, maďarské orgány uvedly, že mohly své pohledávky za společností Malév vymáhat, což by mělo za následek její úpadek a likvidaci. Maďarské orgány zastávaly názor, že pokud by tak učinily, získaly by zpět pouze malou část svých pohledávek (kromě části kryté zárukou banky VEB, jak bylo uvedeno v bodě 20). Mimoto by se potýkaly se značnými negativními dopady na národní hospodářství (13).
(48)
Ve vztahu k akcionářským půjčkám a jejich následné přeměně na vlastní kapitál ve společnosti Malév zastával stát názor, že tato opatření neposkytla společnosti Malév žádnou výhodu, jelikož tyto půjčky byly vždy v plné výši zajištěny aktivy, byly uplatněny úrokové sazby odpovídající tržním podmínkám a při přeměně na vlastní kapitál byly plně zohledněny veškeré splatné úroky.
(49)
Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení nepředložily maďarské orgány žádné nové prvky. Připomínky Maďarska k rozhodnutí o zahájení řízení neobsahují žádné nové údaje na podporu toho, že opatření nepředstavovala státní podporu, ani informace odůvodňující slučitelnost provedených opatření s vnitřním trhem, zejména s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
V. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(50)
Připomínky podali dva soutěžitelé (viz bod 10) a oba šetření Komise podpořili:
(51)
Soutěžitel, který požádal o nezveřejnění totožnosti, uvedl, že se o nabytí kontrolního podílu ve společnosti Malév zajímali někteří soukromí investoři, což prokazuje, že Maďarsko mělo jako alternativu opětovného znárodnění společnosti Malév v roce 2010 i jiné reálné možnosti.
(52)
Společnost Wizz Air odhadla celkovou tržní hodnotu aktiv, která byla převedena na společnost MAVA, spolu s půjčkou MFB (opatření č. 1), včetně ochranné známky Malév, potrubí pro přepravu leteckého petroleje a jednoho letadla B767, na nejvýše 27 milionů EUR, což je podstatně méně než výše půjčky. Společnost Wizz Air proto dospěla k závěru, že se tato transakce neuskutečnila za běžných tržních podmínek a že společnosti Malév poskytla značnou výhodu.
(53)
Pokud jde o odklad daně (opatření č. 3), společnost Wizz Air uvedla, že podle maďarského práva by soukromý podnik v podobné finanční situaci, v jaké se nacházela společnost Malév, nemohl automaticky ani na základě výjimky získat podobný odklad daně jako v daném případě.
VI. POZNÁMKY MAĎARSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(54)
Poté, co Komise prodloužila lhůtu pro odpověď, reagovalo Maďarsko na tyto připomínky dne 5. září 2011. Maďarsko trvalo na svém postoji, že minulá opatření jsou odůvodněná na základě zásady investora v tržním hospodářství (viz bod 59), a nepředstavují proto státní podporu. Existence cílů veřejného zájmu nemá podle Maďarska vliv na skutečnost, že tato opatření nepředstavují podporu.
(55)
Maďarsko uvedlo, že neexistovaly žádné jiné reálné možnosti a že pouze opětovné znárodnění umožnilo maďarským orgánům získat zcela zpět provozní kontrolu nad společností Malév, což národnímu leteckému dopravci umožnilo provést restrukturalizaci, o kterou usiloval od roku 2007 s cílem zajistit obchodní úspěch společnosti. Pokud jde o opatření č. 1, Maďarsko zastávalo názor, že hodnota dotyčných aktiv odpovídala hodnotě půjčky. Co se týče opatření č. 3, Maďarsko uvedlo, že maďarské daňové orgány zacházely se společností Malév jako s každým jiným daňovým poplatníkem v podobné situaci.
VII. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
VII.1. Obecně
(56)
Aby bylo možno zjistit, zda opatření, která jsou předmětem šetření, představují státní podporu, musí Komise posoudit, zda splňují kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU. V tomto ustanovení se uvádí: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“
(57)
Na základě tohoto ustanovení Komise posoudí, zda sporná opatření ve prospěch společnosti Malév představují státní podporu.
(58)
Co se týče kumulativních kritérií státní podpory, v tomto případě je ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže nesporné a toto nezpochybnily ani maďarské orgány. Společnost Malév soutěží s ostatními leteckými společnostmi v Evropské unii, zejména od vstupu třetí etapy liberalizace letecké dopravy („třetího balíčku“) v platnost dne 1. ledna 1993 (14). Dotyčná opatření společnosti Malév umožnila nadále fungovat, přičemž se nemusela jako ostatní soutěžitelé potýkat s důsledky, jež obvykle vyplývají ze slabých finančních výsledků.
(59)
Pokud jde o státní prostředky a přičitatelnost opatření státu, ani tyto skutečnosti Maďarsko nezpochybnilo. Úřad APEH je maďarským daňovým orgánem; jeho jednání tedy lze jednoznačně přičíst státu. Fond MNV je veřejná holdingová společnost. Povinnosti MNV jsou stanoveny v nejdůležitějších rámcových pravidlech obsažených v zákoně o státním majetku. Fond MNV vykonává rozhodnutí vlády a příslušných ministrů. Co se týče společnosti MAVA, ta je rovněž zcela ve vlastnictví státu (prostřednictvím fondu MNV) a (jak objasnily maďarské orgány) představuje „orgán maďarského státu“.
(60)
Pokud jde o selektivitu, ta nebyla kromě opatření č. 3 (odklad daně) Maďarskem zpochybněna. Opatření byla provedena ve prospěch jediné společnosti, Malév.
(61)
Níže bude posouzeno, zda opatření, která jsou předmětem šetření, poskytla společnosti Malév hospodářskou výhodu.
(62)
Komise podotýká, že podle zavedených zásad práva Společenství může případ, kdy je „podniku“ poskytnut dodatečný kapitál za lepších podmínek, než jsou běžné podmínky na trhu, spadat do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, jelikož vede k „zvýhodnění“ určitého podniku ve smyslu tohoto článku. K určení, zda byla poskytnuta takováto výhoda, používá Komise „zásadu investora v tržním hospodářství“. Podle této zásady není státní podpora poskytnuta v případě, kdy by za podobných okolností „soukromý investor působící v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikosti organizací spravujících veřejný sektor, mohl učinit předmětný kapitálový vklad“. Komise proto musí posoudit, „zda by soukromý investor předmětnou transakci provedl za stejných podmínek“ (15). Hypotetický soukromý investor jedná jako obezřetný poskytovatel kapitálu (16), který chce maximalizovat svoje zisky, ovšem bez toho, aby podstupoval příliš velká rizika v poměru k výnosu (17).
(63)
Podle judikatury Evropského soudního dvora nemusí být chování soukromého investora, s nímž je nutno porovnat zásah veřejného investora sledujícího cíle hospodářské politiky, nezbytně chováním běžného investora, který vkládá kapitál za účelem dosažení výnosnosti ve víceméně krátkém období, musí však být přinejmenším chováním soukromého holdingu nebo soukromého seskupení podniků sledujícího strukturální, globální nebo sektorovou politiku a musí být určováno perspektivami výnosnosti v delším období (18).
(64)
Mimoto „…srovnání mezi jednáním veřejného investora a jednáním soukromého investora musí být provedeno ve vztahu k tomu, jak by se v rámci předmětné transakce zachoval soukromý investor s ohledem na dostupné informace a na vývoj předvídatelný v daném okamžiku“ (19).
(65)
Analýza a hodnocení Komise musí zahrnovat „všechny relevantní aspekty sporné transakce a její kontext“. K tomu patří finanční situace podniku, který je příjemcem, a dotčený trh. Na základě výše uvedených úvah je hlavní otázkou, kterou chce Komise ověřit, skutečnost, zda podnik získal „hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískal“ (20).
(66)
Komise taktéž podotýká, že podle ustálené judikatury se zásada investora v tržním hospodářství vztahuje rovněž na půjčky. Použije-li se tato zásada v případě poskytnutí půjčky, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci půjčku za podmínek, za nichž byla skutečně udělena (21).
VII.2. Posouzení opatření jako celku
(67)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, pro posouzení dotyčného případu je důležitý rozsudek ve věci BP Chemicals (22). Komise se domnívá, že opatření nejsou nezávislá a že spolu vzájemně souvisí, a to vzhledem k časové posloupnosti, finanční situaci Malév a jejich účelu, jelikož všechna tato opatření měla leteckou společnost udržet na trhu a vyřešit její potřeby v oblasti likvidity a nedostatek kapitálu způsobený ztrátami. Maďarsko ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení rovněž tvrdí, že jednotlivé kroky „procesu“ jsou „neoddělitelné“ a že všechna opatření měla sledovat jediný cíl, a to zajistit fungování letecké společnosti nalezením strategického investora.
(68)
Z podání Maďarska vyšlo najevo, že opatření, která Maďarsko provedlo ve prospěch společnosti Malév, jsou odůvodněna aspekty veřejné politiky, a nejsou založena na úvahách týkajících se budoucí ziskovosti společnosti. Maďarsko několikrát zdůraznilo neúspěšnou privatizaci a význam společnosti Malév pro národní hospodářství. Bylo potvrzeno, že při provádění opatření vzal stát v úvahu „význam letecké společnosti pro vnitrostátní infrastrukturu, trh práce a zájmy dodavatelů“. Maďarské orgány rovněž zdůraznily, že žádný soukromý investor není ochoten leteckou společnost převzít v její současné podobě. Komise musí proto předpokládat, že by žádný soukromý investor v podobné situaci nejednal jako maďarská vláda při přijímání opatření. Komise rovněž připomíná, že v rozsudku ve věci Boch Soudní dvůr uvedl, že „kritériem je zejména to, zda by za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (23).
(69)
Vzhledem k dlouhodobě špatným finančním výsledkům společnosti Malév (viz tabulka č. 1 a body 103-104) a tvrzení maďarských orgánů, že letecká společnost byla přinejmenším od roku 2006 trvale v obtížích, by bylo možno návratnost přijatelnou pro soukromého investora očekávat pouze v případě, že by společnost prošla radikální restrukturalizací. Maďarsko ani společnost Malév však neprokázaly, že by základem kteréhokoli ze zkoumaných opatření byl takovýto plán restrukturalizace.
(70)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření č. 1 až 8 jako celek nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. Toto hodnocení dále potvrzuje individuální analýza každého opatření.
VII.3. Individuální posouzení opatření č. 1 až 8
VII.3.1 Opatření č. 1
(71)
Podle Maďarska má společnost MAVA jedinou funkci, tj. držet některá aktiva, která dříve vlastnila společnost Malév, a působit jako „kanál pro určité platby mezi společností Malév a MFB“. Společnost MAVA je zřízena pouze za tímto účelem.
(72)
Co se týče dluhu ve výši 76 milionů EUR, který byl převeden na společnost MAVA, tento dluh vyplývá z úvěrové smlouvy, jež byla mezi společností Malév a MFB uzavřena v roce 2003. Půjčka měla být splacena v jedné splátce na konci doby splatnosti a vztahovala se na ni státní záruka. Tato půjčka z roku 2003 byla uvedena na seznamu existujících opatření podpory ve smlouvě o přistoupení (24). V dohodě z roku 2007 však byla splatnost půjčky prodloužena do roku 2017. Od roku 2007 proto již opatření nelze považovat za existující opatření podpory. Prodloužení doby platnosti opatření podpory představuje podle čl. 4 odst. 2 písm. b) nařízení komise (ES) č. 794/2004 nový režim podpory (25).
(73)
Šetřením bylo prokázáno, že tato transakce (tj. prodloužení splatnosti dlužné částky, založení společnosti MAVA, převod dlužné částky na společnost MAVA, převod aktiv na společnost MAVA a dohody o zpětném pronájmu) měla za cíl pouze restrukturalizaci dluhu společnosti Malév. Maďarsko samo přiznalo, že společnost MAVA neměla být nikdy zisková. V důsledku této transakce byl dluh (spolu s aktivy) vyňat z rozvahy společnosti Malév.
(74)
Tvrzení Maďarska, že finanční závazky přijaté společnostmi Malév a AirBridge postačovaly k uhrazení nákladů společnosti MAVA, není přijatelné k prokázání toho, že transakce je v souladu s tržními podmínkami, jelikož by žádný soukromý účastník trhu neměl pobídku jednat stejně. Co se týče poskytnutých zajištění, tato zajištění měla společnosti MAVA umožnit splacení dluhu na konci doby splatnosti půjčky, tj. v roce 2017 (26). Žádný soukromý investor by nepřijal takovéto riziko, tj. převzetí aktiv, jejichž budoucí hodnota je nejistá, oproti určité platební povinnosti.
(75)
Ačkoliv maďarské orgány poskytly poměrně srozumitelná ocenění (27) letadla B767 (28) a potrubí pro přepravu leteckého petroleje (29), poskytnuté ocenění (metoda diskontovaných peněžních toků) týkající se značky Malév (56 milionů EUR) se jeví jako nepřímé a vysoce závislé na výkonnosti letecké společnosti, takže jeho výsledek nelze považovat za objektivní hodnotu značky Malév, zejména s přihlédnutím ke stavu a výkonnosti letecké společnosti. Vzhledem ke skutečnosti, že si stát byl vědom pravděpodobnosti toho, že společnost Malév nebude schopna plnit své povinnosti týkající se hrazení licenčních poplatků, měla by metoda diskontovaných peněžních toků vést k hodnotě blížící se nule. Na základě této zvláštní struktury smlouvy proto nelze hodnotu značky pokládat za dostatečné zajištění.
(76)
Smluvní strany si musely být vědomy toho, že společnost Malév jakožto podnik, který byl již od roku 2007 v obtížích, není reálně schopna uspokojivě plnit svou povinnost týkající se hrazení licenčních poplatků. Následkem této transakce nebylo možno „náklady“ společnosti MAVA (tj. hrazení úroků bance MFB) pokrýt platbami společnosti Malév v souvislosti s licenčními poplatky za ochrannou známku. Společnost MAVA nepodnikla žádné kroky k vymáhání neuhrazených plateb.
(77)
Co se týče záruky banky VEB ve výši 32 milionů EUR, tato záruka měla krýt nejen jistinu, nýbrž rovněž pravidelné platby úroků, které společnost MAVA prováděla ve prospěch MFB.
(78)
V tomto kontextu a vzhledem ke skutečnosti, že na společnost MAVA nebyla převedena odpovídající protihodnota, je nutno vynětí dlužné částky z rozvahy společnosti považovat za výhodu ve prospěch společnosti Malév.
VII.3.2. Opatření č. 2
(79)
Pokud jde o zálohovou platbu fondu MNV za (posléze neuskutečněný) prodej podniku Malév GH, podle znaleckého ocenění, které předložilo Maďarsko, čistá majetková hodnota podniku Malév GH v roce 2009 činila 1,6 miliardy HUF a jeho odhadovaná tržní hodnota 3,5 miliardy HUF. V lednu 2009 zaplatil fond MNV společnosti Malév jako zálohovou platbu částku ve výši 1,6 miliardy HUF. Tato platba byla zajištěna zástavou na letadlo typu CRJ, HA-LNA (odhadovaná tržní hodnota 1,8 miliardy HUF). V únoru 2009 byla předběžná kupní smlouva pozměněna a fond MNV vyplatil další částku ve výši 2,7 miliardy HUF (celkem 4,3 miliardy HUF) a u téhož letadla bylo zapsáno zástavní právo jako druhé v pořadí.
(80)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení maďarské orgány připustily, že zálohová platba byla ve skutečnosti provedena s cílem zajistit likviditu společnosti Malév během fáze jednání o opětovném znárodnění.
(81)
Podle předběžné kupní smlouvy měla být tato částka neprodleně vrácena (do 2 pracovních dnů), pokud by se transakce neuskutečnila. Fond MNV však nepodnikl žádné kroky k vymáhání této dlužné částky poté, co v červenci 2009 od obchodu ustoupil. Při přeměně dluhu na vlastní kapitál v roce 2010 byly následně započteny pouze úroky (nikdy však nebyly uhrazeny). Společnost Malév měla proto tyto peněžní prostředky k dispozici bezplatně.
(82)
Komise se domnívá, že opatření poskytlo společnosti Malév výhodu, jestliže vrácení zálohové platby nebylo vymáháno poté, co tato platba v červenci 2009 nabyla splatnosti. Výhoda byla poskytnuta dokonce ještě dříve, a to v okamžiku, kdy byla předběžná kupní smlouva v únoru 2009 pozměněna a zálohová platba se zvýšila (nad odhadnutou tržní cenu společnosti), aniž by bylo poskytnuto dostatečné zajištění.
VII.3.3 Opatření č. 3
(83)
Co se týče opakovaných odkladů uhrazení daňových závazků a závazků v souvislosti s příspěvky na sociální zabezpečení ze strany daňového orgánu, Komise podotýká, že podle podání Maďarska je zřejmé, že v průběhu roku 2006-2007 požádala společnost Malév celkem dvanáctkrát o odklad uhrazení daňových závazků (v souvislosti s různými platbami). Daňový orgán odklad pokaždé povolil. Podle příslušných maďarských právních předpisů závisí povolení takovéhoto odkladu na volném uvážení a může být odmítnuto. Opatření je proto nutno považovat za selektivní (30).
(84)
Až do července 2008 společnost Malév účtovala a hradila zákonné úroky podle splátkového kalendáře. Ve svých rozhodnutích daňový orgán odklad zdůvodňoval složitou situací společnosti Malév a plánovanou restrukturalizací.
(85)
Od července 2008 však společnost Malév přestala daně a příspěvky na sociální zabezpečení a příslušné úroky (kromě jedné částečné platby v prosinci 2008) platit a daňový orgán nepřijal žádná opatření k vymáhání tohoto dluhu. Mimoto byl pro další platby stanoven nový splátkový kalendář poté, co společnost Malév nedodržela dohody o restrukturalizaci dluhu. Od dubna 2009 již nebyly daňové závazky a závazky týkající se příspěvků na sociální zabezpečení splatné od tohoto okamžiku (tj. nikoli již dříve neuhrazené platby) restrukturalizovány, aniž by úřad APEH přijal konkrétní opatření k vymáhání dlužných částek.
(86)
Komise zastává názor, že by žádný soukromý věřitel nejednal jako maďarský stát. Ve skutečnosti nebyla od července 2008 přijata žádná konkrétní opatření k vymáhání dluhu. Finanční situace společnosti byla navzdory určitému úsilí o restrukturalizaci i nadále velmi slabá (viz tabulka č. 1) a vyhlídka, že společnost bude opět zisková, byla jen velmi malá, či vůbec neexistovala. V podobné situaci by se soukromý věřitel snažil vymáhat plnění smlouvy. Poté, co společnost Malév nedodržela dohody o restrukturalizaci dluhu, by soukromý investor s další restrukturalizací nesouhlasil.
(87)
Nejpozději od července 2008 proto nevymáhání daňových závazků a závazků v souvislosti s příspěvky na sociální zabezpečení ze strany daňového orgánu a další restrukturalizace poskytly společnosti Malév výhodu.
VII.3.4 Opatření č. 4
(88)
Co se týče navýšení kapitálu v únoru 2010, jehož prostřednictvím stát opět znárodnil leteckou společnost, v níž od doby její privatizace neměl žádný podíl, nejnápadnější skutečností je to, že zatímco v roce 2007 byl 99,5 % podíl ve společnosti Malév prodán za cenu odpovídající přibližně 740 000 EUR, v roce 2010 stát za opětovné získání 94,6 % podílu ve společnosti (prostřednictvím navýšení kapitálu: to se uskutečnilo zčásti vložením nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF a zčásti kapitalizací pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH ve výši 4,7 miliardy HUF) fakticky zaplatil částku odpovídající 94 milionům EUR, tj. 127násobek původní kupní ceny. Toto chování státu není v souladu s tržními podmínkami, zejména s ohledem na skutečnost, že letecká společnost mezitím kumulovala ztráty, nadále vykazovala zápornou hodnotu majetku a neměla věrohodný plán restrukturalizace. Maďarské orgány ve skutečnosti samy přiznávají, že společnost byla v „trvalých obtížích“ a počátkem roku 2010 nebyl žádný soukromý investor ochoten společnost Malév koupit.
(89)
Zatímco navýšení kapitálu činilo 25,4 miliardy HUF (tj. částka, kterou maďarský stát zaplatil za opětovné získání 94,6 % podílu v letecké společnosti), v době přeměny vykazovala společnost Malév zápornou hodnotu majetku ve výši 41 miliard HUF (152 milionů EUR), nahromaděné ztráty ve výši 51 miliard HUF (189 milionů EUR) a celkový dluh ve výši 75 miliard HUF (278 milionů EUR) (31). Podle účetní závěrky za rok 2010 byly počátkem roku 2010 „finanční problémy společnosti vážné, dluh dosáhl dramatické výše, zdroje financování prakticky neexistovaly. […] Kvůli neexistenci strategického vlastníka nebylo dostupné obchodní financování.“ Letecká společnost byla ve skutečnosti ztrátová nejméně od roku 2003 bez reálné naděje na obnovení životaschopnosti, a ani soukromému vlastníkovi se nepodařilo situaci společnosti změnit. V tomto kontextu bylo zřejmé, že navýšení kapitálu nebude k obnovení životaschopnosti společnosti postačovat a že po opětovném znárodnění bude společnost Malév k pouhému setrvání na trhu potřebovat další kapitál a likviditu. Komise vyvozuje závěr, že za této situace poskytlo opětovné znárodnění společnosti Malév v únoru 2010 prostřednictvím navýšení kapitálu této společnosti výhodu.
(90)
Co se týče tvrzení Maďarska, že si stát znárodněním společnosti v porovnání s vymáháním svých pohledávek za společností Malév polepšil, Komise podotýká toto. Jak Maďarsko uznává, v případě úpadku by získalo zpět velmi malou část svých pohledávek vyjma pohledávky, na niž se vztahovala záruka banky VEB. (V době transakce byla hodnota majetku společnosti Malév ve skutečnosti záporná). Maďarský stát se naopak rozhodl udržet leteckou společnost na trhu přeměnou jejího dluhu a vložením nových peněžních prostředků ve výši 20,7 miliardy HUF (přibližně 77 milionů EUR). Žádný soukromý investor by v podobné situaci tuto další finanční zátěž nepřijal, zejména bez reálných vyhlídek na obnovení životaschopnosti společnosti.
(91)
Komise taktéž podotýká, že ve stejné době, kdy maďarský stát navýšil kapitál společnosti Malév, rovněž společnost AirBridge (nepřímo VEB) přeměnila svůj dluh ve výši 1,4 miliardy HUF na vlastní kapitál. Tato částka však představovala pouze 5 % nového kapitálu a stát mimoto přispěl kromě přeměněného dluhu rovněž značným objemem nového kapitálu. Vložení nových finančních prostředků ve skutečnosti představovalo 77 % navýšení kapitálu. Vzhledem k špatné finanční situaci společnosti Malév byla vyhlídka společnosti AirBridge na zpětné získání této částky velmi malá, či dokonce vůbec neexistovala. Jednání soukromého subjektu se v tomto případě proto podstatně liší od chování maďarského státu a nelze je použít k vyvození závěru, že se stát choval jako soukromý investor.
Tabulka č. 2
Navýšení kapitálu v roce 2010
Účastník navýšení kapitálu
Příspěvek v miliardách HUF
Druh příspěvku
Podíl příspěvku
MNV
20,7
Nový kapitál
77 %
MNV
4,7
Kapitalizace pohledávky
18 %
AirBridge/VEB
1,4
Kapitalizace pohledávky
5 %
CELKEM
26,8
100 %
(92)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že za této situace poskytlo opětovné znárodnění společnosti Malév v únoru 2010 prostřednictvím navýšení kapitálu této společnosti výhodu.
VII.3.5 Opatření č. 5 až 8
(93)
Pokud jde o opatření po opětovném znárodnění, je zjevné, že akcionářské půjčky a navýšení kapitálu měly financovat stávající činnost společnosti Malév a zamezit její bezprostřední platební neschopnosti. Stát proto tato opatření provedl s týmž cílem: zachovat činnost společnosti Malév. Vzhledem ke své časové posloupnosti tato opatření mimoto spolu úzce souvisí, jelikož se uskutečnila ve velmi krátkých časových intervalech (tj. od května do září 2010). Komise je proto názoru, že podle rozsudku ve věci BP Chemicals nelze tyto akcionářské půjčky posuzovat podle zásady investora v tržním hospodářství, a zejména s použitím sdělení o referenčních sazbách (32), jelikož všechna tato opatření přímo souvisí s opatřením č. 4 a to, zda představují státní podporu, nelze tudíž posuzovat odděleně.
(94)
Z podání maďarských orgánů je zřejmé, že žádný soukromý investor nebyl ochoten společnost Malév financovat, jejími jedinými zdroji financování byly úvěry dodavatelů a likvidita, kterou jí poskytl stát. V době poskytnutí půjček nemohl stát vážně počítat s tím, že společnost Malév bude plnit své závazky týkající se hrazení úroků a že půjčku splatí. Mimoto je rovněž sporné, zda by soukromý věřitel převzal riziko spojené s poskytnutím půjčky, která měla být splacena jednorázově na konci doby splatnosti, společnosti v podobné situaci jako Malév (tj. v trvalých obtížích). Vzhledem k úvěrové historii společnosti vůči státu (např. nevrácení zálohové platby za podnik Malév GH, opakované odklady daní a jejich neplacení) nemohl stát ani žádný jiný investor reálně očekávat, že společnost Malév bude plnit své závazky.
(95)
Na druhou stranu by ani podle sdělení o referenčních sazbách stanovené úroky a dohodnutá zajištění nepostačovaly k vyloučení existence státní podpory. Stanovená úroková sazba činila 9,97 %, zatímco referenční sazba HUF v době udělení činila 5,97 %. Vzhledem k minulé výkonnosti společnosti Malév a její finanční situaci (společnost se neustále nacházela na pokraji úpadku) rozpětí ve výši pouze 400 základních bodů nad základní sazbou HUF nepostačuje. Pokud jde o zajištění půjček, tržní hodnota podniku Malév GH (3,5 miliardy HUF) v případě neplacení ze strany společnosti Malév je sporná, jelikož společnost Malév byla hlavním partnerem činnosti v oblasti pozemního odbavení: v roce 2009 vytvořila společnost Malév 63 % příjmů. Přinejmenším v krátkodobém horizontu proto jeho hospodářská výkonnost závisela na existenci společnosti Malév a jeho tržní hodnota by se podstatně snížila, pokud by společnost Malév vyhlásila úpadek.
(96)
Jelikož neexistoval věrohodný plán restrukturalizace, bylo od počátku zřejmé, že půjčky ani navýšení kapitálu nepovedou ke změně situace společnosti s nulovou tržní hodnotou, která byla i nadále v kritickém stavu. Tato opatření se proto prakticky rovnala přímému grantu, jelikož stát neměl žádnou vyhlídku, že získá „investované“ finanční prostředky zpět.
(97)
Komise se proto domnívá, že opatření č. 5 až 8 poskytla společnosti Malév výhodu.
VII.4. Závěr ohledně existence státní podpory
(98)
Podle výše uvedeného posouzení poskytují všechna dotyčná opatření (opatření č. 1 až 8) společnosti Malév výhodu. Tato výhoda byla udělena ze státních prostředků.
(99)
Společnost Malév je mimoto leteckou společností a jako taková se považuje za podnik. Soutěží s ostatními leteckými společnostmi, které podobnou výhodu nemají. Opatření proto narušují hospodářskou soutěž. Společnost mimoto působí v odvětví (letectví), v němž rozhodně existuje obchod mezi členskými státy; je proto splněno rovněž kritérium týkající se ovlivnění obchodu v rámci Unie.
(100)
Opatření jsou specifická a selektivní, jelikož zvýhodňují pouze jeden podnik (tj. společnost Malév).
(101)
Na základě výše uvedených tvrzení vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 1 až 8 splňují kritéria obsažená v čl. 107 odst. 1 SFEU. Za této situace musí být tato opatření považována za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VII.5. Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
(102)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 stanoví výjimky z obecného pravidla, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem, jak je uvedeno v čl. 107 odst. 1.
(103)
Komise zastává názor, že společnost Malév měla trvalé obtíže přinejmenším od roku 2006. Nejméně od roku 2003 byla ztrátová (viz tabulka č. 1) a již v roce 2006 byla hodnota jejího majetku záporná (obr. 1). Maďarské orgány mimoto potvrdily trvalé obtíže letecké společnosti a skutečnost, že od druhého pololetí roku 2006 splňovala podmínky pro kolektivní úpadkové řízení, je tudíž splněn bod 10 písm. c) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Jediným základem pro slučitelnost jsou proto pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(104)
Co se týče způsobilosti a podmínky „jednou, a dost“, Komise podotýká, že opatření, která jsou předmětem šetření, netvoří „nepřetržitou restrukturalizaci“. Letecká společnost změnila v příslušném období (tj. 2007-2010) dvakrát vlastníka, jelikož byla zprivatizována a poté opět znárodněna. Společnost byla průběžně „restrukturalizována“, avšak bez vnitřně provázaného plánu. Po privatizaci byly zahájeny určité iniciativy k snížení nákladů (propuštění zaměstnanců a zrušení tras), jednotkové náklady se však nesnížily dostatečně. Podle maďarských orgánů byla v roce 2009 vypracována nová „strategická orientace“, která byla v rámci opětovného znárodnění poradenskou společností Roland Berger revidována. Dotyčná opatření proto představují různá restrukturalizační opatření, která v zásadě porušují zásadu „jednou, a dost“.
(105)
Komise podotýká, že i kdyby byla společnost Malév způsobilá pro podporu podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (tj. byla by splněna podmínka „jednou, a dost“, což není), nebyly by splněny požadavky týkající se slučitelné podpory na záchranu a restrukturalizaci, a to z níže objasněných důvodů.
(106)
Co se týče podpory na záchranu, nejsou splněna písm. a)-e) v bodě 25 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Dotyčná opatření zejména nejsou omezena na nezbytné minimum, není prokázáno, že jsou opodstatněna závažnými sociálními problémy a že nemají příliš nepříznivý dopad na ostatní členské státy. Kromě opatření č. 5 a 8 jich mimoto většina nebyla provedena ve formě půjček nebo záruk.
(107)
Co se týče podpory na restrukturalizaci, není splněna žádná z podmínek slučitelnosti podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(108)
Pokud jde konkrétně o body 34 a 35 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, „obnovení dlouhodobé životaschopnosti“, maďarské orgány neprokázaly vyhlídky letecké společnosti na obnovení životaschopnosti ani nepředložily plán restrukturalizace, který by vyhovoval požadavkům stanoveným v bodech 36 a 37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(109)
S ohledem na požadavek týkající se „zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže“ (body 38 až 42 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci) Komise podotýká, že nebyla provedena žádná kompenzační opatření.
(110)
Pokud jde o podmínku týkající se „podpory omezené na minimum“ (body 43 až 45 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci), neexistuje žádný vlastní příspěvek.
(111)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nejsou opatření č. 1 až 8, která byla od roku 2007 provedena ve prospěch společnosti Malév, slučitelná s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Jelikož opatření byla provedena ve prospěch podniku v obtížích, není použitelný žádný jiný základ pro slučitelnost. Opatření proto nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
VIII. NAVRÁCENÍ PODPORY
VIII.1. Obecně
(112)
Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora může Komise rozhodnout, že dotyčný členský stát musí podporu zrušit nebo změnit (33), je-li zjištěno, že tato podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury Soudního dvora má povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise považuje za neslučitelnou s vnitřním trhem, za cíl obnovit situaci, která existovala před poskytnutím podpory (34). Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (35).
(113)
Na základě uvedené judikatury článek 14 nařízení rady (ES) č. 659/1999 (36) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(114)
Vzhledem ke skutečnosti, že dotyčná opatření představují protiprávní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem, je nutno podporu získat zpět, aby se obnovila situace, která na trhu existovala před poskytnutím podpory. Podporu je proto nutno navrátit od okamžiku, kdy příjemce získal výhodu, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci podpora poskytnuta, a do dne jejího skutečného navrácení je nutno započítat příslušné úroky.
VIII.2. Prvek podpory v jednotlivých opatřeních
VIII.2.1 Opatření č. 1
(115)
Komise uznává, že „Malév“ má jako značka maďarského národního leteckého dopravce, který působí desítky let, na trhu letecké dopravy určitou hodnotu. Komise na druhou stranu zastává názor, že na základě zvláštní struktury smlouvy nelze hodnotu značky, jak ji uplatňovaly maďarské orgány, uznat. Objektivní hodnota by měla být založena na nezávislém ocenění s přihlédnutím rovněž k celkové finanční situaci společnosti Malév.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností je proto prvek podpory v opatření č. 1 vypočítán na 56 milionů EUR, tj. 76 milionů EUR po odečtení hodnoty potrubí pro přepravu leteckého petroleje (ve výši 20 milionů EUR) a objektivní hodnoty značky Malév (37). Přesnou výši prvku podpory musí vypočítat Maďarsko. Pokud Maďarsko nepředloží přesvědčivé důkazy ohledně objektivní hodnoty značky v době uzavření transakce týkající se převodu značky na společnost MAVA, bude se za prvek podpory považovat celá částka ve výši 56 milionů EUR.
VIII.2.2 Opatření č. 2
(117)
Jak bylo objasněno výše, Komise je toho názoru, že opatření poskytlo společnosti Malév výhodu, jestliže vrácení zálohové platby nebylo vymáháno poté, co tato platba nabyla splatnosti. Výhoda byla poskytnuta dokonce ještě dříve, přinejmenším v okamžiku, kdy byla předběžná kupní smlouva v únoru 2009 pozměněna a zálohová platba se zvýšila (nad odhadovanou tržní cenu společnosti).
(118)
Komise vyvozuje závěr, že soukromý hospodářský subjekt by tyto peněžní prostředky neposkytl. Žádný soukromý tržní subjekt by nesouhlasil s poskytnutím těchto finančních prostředků společnosti Malév, zejména bezplatně, a s nepodniknutím žádných kroků k jejich zpětnému získání. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení maďarské orgány samy uznávají, že zálohová platba měla zajistit přežití společnosti Malév (viz bod 80). Prvek podpory proto představuje celá výše peněžních prostředků po dobu, kdy je měl příjemce k dispozici: mezi únorem 2009 a červencem 2009 to činí 0,8 miliardy HUF (rozdíl mezi tržní hodnotou podniku Malév GH a „přeplatkem“) a mezi červencem 2009 a únorem 2010 pak 4,3 miliardy HUF (celá výše zálohové platby). Při navrácení podpory je třeba vzít v úvahu skutečnost, že dotyčná částka byla v únoru 2010 přeměněna na vlastní kapitál (viz opatření č. 4).
VIII.2.3. Opatření č. 3
(119)
Co se týče odkladu a nevymáhání daní a příspěvků na sociální zabezpečení, Komise se domnívá, že státní podporu představovala celá nezaplacená částka, kterou společnost Malév úřadu APEH dlužila od července 2008 do března 2010. Státní podporu představuje rovněž celá restrukturalizovaná částka po tomto datu (červenec 2008). Ve skutečnosti nic nenasvědčuje tomu, že by soukromý věřitel tyto odklady a restrukturalizace povolil. Při navrácení podpory je nutno vzít v úvahu skutečnost, že v březnu 2010 byly splatné částky uhrazeny.
VIII.2.4 Opatření č. 4
(120)
Pokud jde o navýšení kapitálu, Komise má za to, že vzhledem k finanční situaci společnosti Malév, zjevné potřebě další podpory po navýšení kapitálu a neexistenci reálné vyhlídky na zpětné získání „investovaných“ finančních prostředků by žádný soukromý investor tyto finanční prostředky společnosti Malév neposkytl. Prvek podpory představuje vložený kapitál ve výši 25,4 miliardy HUF a kapitalizace pohledávky ve výši 4,7 miliardy HUF v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH.
VIII.2.5 Opatření č. 5
(121)
Co se týče půjček v celkové výši 9,2 miliardy HUF, Komise se domnívá, že vzhledem k údajům o minulých dluzích a situaci letecké společnosti v době poskytnutí těchto půjček neměl stát jakýkoli důvod očekávat jejich splacení, a v době poskytnutí půjčky bylo dokonce nejisté, zda bude společnost Malév schopna platit úroky. Naběhlé úroky nebyly ve skutečnosti uhrazeny, nýbrž byly následně přeměněny na vlastní kapitál.
(122)
Komise proto usuzuje, že půjčku lze přirovnat přímému grantu, a prvek podpory tudíž představuje celá půjčka ve výši 9,2 miliardy HUF po dobu, kdy ji měl příjemce k dispozici, tj. od okamžiku převedení tranší (květen, červen a červenec 2010) do přeměny půjček na vlastní kapitál (září 2010). Do prvku podpory je nutno započítat dlužné a nezaplacené úroky. Při navrácení podpory je třeba vzít v úvahu skutečnost, že dotyčná částka byla v září 2010 přeměněna na vlastní kapitál (viz opatření č. 6).
VIII.2.6 Opatření č. 6
(123)
Z důvodů uvedených v bodě 120 se Komise domnívá, že celou částku dluhu přeměněného na vlastní kapitál lze považovat za přímý grant, a tudíž celá částka ve výši 9,4 miliardy HUF představuje od září 2010 prvek podpory.
VIII.2.7 Opatření č. 7
(124)
Z důvodů objasněných v bodě 120 má Komise za to, že prvek podpory představuje kapitál ve výši 5,3 miliardy HUF, který byl do společnosti vložen od září 2010.
VIII.2.8. Opatření č. 8
(125)
Z důvodů objasněných v bodě 120 se Komise domnívá, že celou částku půjčky lze přirovnat k přímému grantu, a tudíž celá částka ve výši 5,7 miliardy HUF představuje od září 2010 prvek podpory.
IX. ZÁVĚR
(126)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 1 až 8, která Maďarsko provedlo ve prospěch společnosti Malév, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(127)
Komise mimoto dospěla k závěru, že opatření č. 1 až 8 nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
(128)
Tuto neslučitelnou podporu je nutno získat od společnosti Malév zpět, jak je uvedeno v oddíle VIII.2, aby se obnovila situace, která na trhu existovala před poskytnutím podpory. Přesnou celkovou částku, která má být navrácena, s připočtením úroků z podpory musí vypočítat maďarské orgány,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Níže uvedená opatření, která Maďarsko provedlo ve prospěch společnosti Malév Hungarian Airlines Zrt., představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU:
a)
opatření č. 1: převzetí půjčky z roku 2003, kterou společnosti Malév poskytla MFB, rozvojová banka zcela ve vlastnictví státu, společností MAVA ve vlastnictví státu dne 31. prosince 2007;
b)
opatření č. 2: poskytnutí peněžních prostředků ve výši 4,3 miliardy HUF na dobu jednoho roku v souvislosti s plánovanou (následně však neuskutečněnou) koupí dceřiného podniku společnosti Malév, který působí v oblasti pozemního odbavení, fondem MNV;
c)
opatření č. 3: veškeré nezaplacené částky dlužné na daních a příspěvcích na sociální zabezpečení od července 2008 do března 2010 a odložení několika plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení od července 2008;
d)
opatření č. 4: navýšení kapitálu o 25,4 miliardy HUF fondem MNV v únoru 2010 (uskutečněné zčásti vložením nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF a zčásti prostřednictvím kapitalizace pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH ve výši 4,7 miliardy HUF);
e)
opatření č. 5: tři akcionářské půjčky v celkové výši 9,2 miliardy EUR, poskytnuté společnosti Malév fondem MNV mezi květnem a srpnem 2010 s připočtením splatných, avšak neuhrazených úroků;
f)
opatření č. 6: přeměna akcionářských půjček (společně s úroky z těchto půjček) uvedených v čl. 1 písm. e) ve výši 9,4 miliardy HUF z pohledávky na vlastní kapitál v září 2010;
g)
opatření č. 7: další navýšení kapitálu ve výši 5,3 miliardy HUF v září 2010;
h)
opatření č. 8: další akcionářská půjčka ve výši 5,7 miliardy HUF poskytnutá v září 2010 s připočtením splatných, avšak neuhrazených úroků.
Článek 2
Opatření státní podpory uvedená v článku 1, která Maďarsko provedlo protiprávně ve prospěch společnosti Malév Hungarian Airlines Zrt. v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Maďarsko získá od příjemce zpět podporu uvedenou v článku 1.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Úroky se vypočtou jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Maďarsko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Maďarsko Komisi průběžně informuje o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v čl. 2 odst. 3 spolu s úroky navrácena. Na žádost Komise předloží Maďarsko okamžitě informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, které již příjemce vrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 9. ledna 2012.
SKLEP KOMISIJE
z dne 9. januarja 2012
o državni pomoči SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), ki jo je Madžarska odobrila družbi Malév Hungarian Airlines
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9316)
(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2013/150/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
ob upoštevanju sklepa, s katerim je Komisija sklenila začeti postopek iz člena 108(2) PDEU (1) v zvezi s pomočjo C 38/10 (ex NN 69/10) (2),
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. STANJE IN POSTOPEK
(1)
Madžarska država je po več neuspešnih poskusih pri privatizaciji leta 2007 z družbo AirBridge Zrt. (v nadaljnjem besedilu: družba AirBridge) sklenila kupoprodajno pogodbo za 99,95 % delnic svojega državnega prevoznika Malév Hungarian Airlines (v nadaljnjem besedilu: Malév). Družba AirBridge je za delnice plačala 200 milijonov HUF (740 000 EUR (3)). Privatizacijski sporazum je bil priglašen Komisiji v skladu s členom 108(2) PDEU, vendar je bil pozneje umaknjen (4).
(2)
Po finančnih težavah novega lastnika je ruska banka Vnyesekonombank (v nadaljnjem besedilu: VEB) pridobila 49,5-odsotni delež v družbi AirBridge in postala posredni delničar družbe Malév.
(3)
Komisija se je marca 2010 prek objav v tisku seznanila z namero madžarske države, da ponovno nacionalizira družbo Malév. Madžarski organi so z elektronsko pošto z dne 2. marca 2010 potrdili te objave v tisku.
(4)
Komisija je 10. marca 2010 po elektronski pošti prejela pritožbo od nizkocenovnega letalskega prevoznika Wizz Air, ki ima sedež na Madžarskem in je glavni konkurent družbi Malév na Madžarskem. V pritožbi je bilo navedeno, da je državna pomoč družbi Malév zaradi več različnih ukrepov nezakonita in nezdružljiva z notranjim trgom. Komisija je z dopisom z dne 29. marca 2009 madžarskim organom posredovala nezaupno različico pritožbe in zahtevala dodatne informacije. Madžarska je 30. aprila 2010 predložila pripombe o vsebini pritožbe in odgovore na vprašanja, zastavljena v pritožbi.
(5)
Madžarski organi so na srečanju 5. maja 2010 navedli, da nameravajo letalsko družbo prestrukturirati. Navedli so tudi, da še ne vedo, kako daljnosežno bo to prestrukturiranje.
(6)
Komisija je prejela drugo pritožbo (konkurenta, ki se ni strinjal z razkritjem svoje identitete) z dne 5. oktobra 2010 in jo z dopisom z dne 21. oktobra 2010 posredovala madžarskim organom. Madžarski organi so pripombe o vsebini te pritožbe predložili 19. novembra 2010.
(7)
Komisija je od madžarskih organov dodatne informacije zahtevala 14. julija 2010 in 8. oktobra 2010, odgovore pa je prejela 11. avgusta 2010, 16. avgusta 2010, 5. oktobra 2010, 3. novembra 2010 in 23. novembra 2010.
(8)
Komisija je na podlagi navedenega 21. decembra 2010 na podlagi člena 108(2) PDEU začela formalni postopek preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) glede različnih domnevnih ukrepov državne pomoči, izvedenih v korist družbe Malév.
(9)
Madžarska je pripombe na sklep Komisije o začetku postopka predložila 24. februarja 2011.
(10)
Sklep o začetku postopka je bil 26. maja 2011 (5) objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Pripombe so bile prejete od dveh zainteresiranih strani: letalskega prevoznika Wizz Air dne 26. junija 2011 in konkurenta (ki je zahteval, da se njegova identiteta ne razkrije) 28. junija 2011.
(11)
Komisija je 6. julija 2011 te pripombe posredovala Madžarski. Madžarska je svoje pripombe v zvezi s pripombami tretjih strani predložila 5. septembra 2011.
(12)
Po sklepu o začetku postopa sta bili v Bruslju dve srečanji služb Komisije in madžarskih organov: 10. junija 2011 in 19. oktobra 2011.
(13)
Komisija je 26. septembra 2011 madžarske organe zaprosila za dodatne informacije in Madžarska je odgovorila z dopisom z dne 25. oktobra 2011.
II. DRUŽBA MALÉV IN ZADEVNI UKREPI
II.1. Družba
(14)
Družba Malév ima sedež na mednarodnem letališču Budapest Liszt Ferenc v Budimpešti in trenutno upravlja floto 22 zrakoplovov (6), s katerimi opravlja prevoze v Evropi in na Srednjem vzhodu. V letu 2009 so prepeljali 3,2 milijona potnikov (7).
II.2. Obdobje pred privatizacijo v letu 2007
(15)
Madžarski organi so večkrat poskušali privatizirati družbo Malév. Leta 1992 je bil 35-odstotni delež prodan konzorciju Alitalia in Simest, ki ga nadzira italijanska država. Leta 1997 je Alitalia-Simest svoj delež prodal konzorciju dveh zasebnih madžarskih bank (OTP in MKB). Leta 1999 je država odkupila večino delnic v zasebni lasti in tako postala lastnik 97-odstotnega deleža.
(16)
Družbo Malév je, tako kot številne druge letalske družbe, zelo prizadel padec na letalskem trgu, ki so mu sledili še dogodki septembra 2001 in zato je začela poslovati z izgubo (glej Preglednico 1 spodaj).
(17)
Na podlagi tega se je država odločila za ponovno privatizacijo družbe Malév.
II.3. Privatizacija v letu 2007 in družba Malév pod zasebnim nadzorom
II.3.1. Prodaja družbi AirBridge
(18)
Družbo je bilo treba dokapitalizirati in zmožnost države kot lastnice za financiranje take naložbe je bila omejena. Za družbo Malév so se začele zbirati ponudbe in v začetku leta 2007 je bilo odločeno, da je najbolj privlačno ponudbo dala namenska družba z imenom AirBridge. Družba AirBridge je ponudila privlačen in domnevno gospodarsko uspešen načrt poslovanja in prestrukturiranja.
(19)
23. februarja 2007 je bila sklenjena kupoprodajna pogodba, ki določa prodajo 99,95 % delnic družbe Malév družbi AirBridge. Družba AirBridge je bila v 49-odstotni lasti ruskega poslovneža Borisa Abramovicha (8), ki je imel večinski delež v številnih ruskih letalskih družbah (KrasAir in v zvezi ruskih letalskih družb AirUnion) in 51-odstotni lasti madžarskih posameznikov. Zato je bilo pričakovati, da bo družba AirBridge v družbo Malév skupaj z načrtom poslovanja in prestrukturiranja prinesla industrijsko znanje in vodenje.
(20)
Najpomembnejši deli sporazuma so bili:
(a)
družba AirBridge je kupila 99,95 % delnic družbe Malév za 200 milijonov HUF (740 000 EUR). Družba AirBridge je bila dolžna najpozneje do 31. decembra 2008 zagotoviti sredstva (9) v višini 50 milijonov EUR.
(b)
Posojilo, ki ga je leta 2003 družbi Malév odobrila Madžarska razvojna banka, ki je v 100-odstotni državi lasti (Magyar Fejlesztési Bank, v nadaljnjem besedilu: MFB), v višini 76 milijonov EUR je bilo umaknjeno iz bilance stanja družbe Malév in preneseno na namensko družbo za upravljanje s premoženjem družbe Malév v 100-odstotni državni lasti (Malév Vagyonkezelő Kft., v nadaljnjem besedilu: MAVA).
To posojilo MFB iz leta 2003 je bilo izraženo v EUR, s 100-odstotnim državnim poroštvom in obrestno mero trimesečni IBOR + 0,5 %. Prvotno naj bi se posojilo izteklo leta 2013, glavnico bi bilo treba poplačati v enem obroku ob zapadlosti. S prenosom glavnice in obresti na MAVA pa je bila tudi zapadlost posojila podaljšana do leta 2017.
Po navedbah madžarskih organov so bila skupaj s posojilom na MAVA prenesena tudi sredstva v vrednosti 76 milijonov EUR. Ta sredstva so bila sestavljena iz blagovne znamke Malév, cevovoda za transport kerozina in enega zrakoplova B767. Če bi družba Malév poslovala z dobičkom, bi morala družbi za upravljanje MAVA plačati tudi 25 odstotkov dobička po obdavčitvi. Družba AirBridge je družbi MAVA tudi zagotovila bančno garancijo VEB za kritje vračila posojila v višini do 32 milijonov EUR.
(c)
Družba Malév bi družbi MAVA na leto plačala tudi 200 000 EUR kot licenčnino za uporabo imena in logotipa‚Malév’. Družba AirBridge je bila obvezana še naprej uporabljati tržno ime in zagotoviti, da družba posluje kot letalska družba do 31. decembra 2017, ki je nov datum izteka posojila.
(d)
Družba Malév bi od družbe MAVA od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2017 nazaj zakupila zrakoplov B767, ki je bil pravkar prenesen na družbo MAVA (glej točko b zgoraj) (10).
(21)
Imenovano je bilo novo poslovodstvo in uvedeni so bili številni varčevalni ukrepi in ukrepi za ustvarjanje prihodka. Ti ukrepi so vključevali ukinitev dolgih prog in zmanjšanje števila zaposlenih. Po mnenju Madžarske pa so ti ukrepi sovpadali z zelo velikim povečanjem cen goriva in zato niso imeli celostnega učinka na donosnost družbe.
(22)
Finančno stanje družbe Malév se je še naprej slabšalo in po štirih mesecih ni več imela likvidnosti, potrebne za plačevanje licenčnine za uporabo tržnega imena Malév.
(23)
Po mnenju Madžarske plačila za zrakoplov B767, zakupljen od družbe MAVA, niso bila „ustavljena“, ko se je družba Malév odločila opustiti dolge proge, ker družba Malév „priznava“ ta dolg in gre torej le za zamudo pri plačilu, na katero se plačajo obresti.
(24)
V drugi polovici leta 2008 je svetovna finančna kriza začela vplivati na družbo Malév in tudi na njene ruske partnerje. Več Abramovichevih letalskih družb je šlo v stečaj. Družba AirBridge je ugotovila, da ne more več financirati družbe Malév in ni več izpolnjevala svojih obveznosti glede vračila posojila VEB. Ker je bil 49-odstotni poslovni delež v družbi AirBridge zastavljen banki VEB, je te delnice prevzela VEB. VEB je navedla, da je pripravljena še naprej financirati družbo Malév, vendar ne kot lastnik, ampak kot banka.
II.3.2. Prodaja zemeljske oskrbe družbe Malév
(25)
Kot je bilo že navedeno, se je do začetka leta 2009 finančni položaj družbe Malév še poslabšal. Zato so njeni delničarji Madžarskemu državnemu holdingu (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., v nadaljnjem besedilu: MNV) predlagali, da bi mu prodali podružnico družbe Malév za storitve zemeljske oskrbe, ki je v 100-odstotni lasti družbe Malév (v nadaljnjem besedilu: Malév GH).
(26)
Po mnenju Madžarske je bilo podjetje Malév GH takrat in še vedno je finančno trdno podjetje.
(27)
Predhodna kupna pogodba, ki je bila podpisana januarja 2009 (in spremenjena februarja), je določala predplačila v višini 4,3 milijarde HUF (16 milijonov EUR). Podjetje MNV je družbi Malév predplačilo izplačalo januarja in februarja 2009. Ta predplačila je bilo treba v dveh delovnih dneh povrniti, če bi se podjetje MNV po skrbnem pregledu poslovanja odločilo, da ne bo podpisalo končne kupoprodajne pogodbe. Ta možna obveznost povračila je bila zavarovana s sporazumi o zavarovanju. Podjetje MNV se je julija 2009 končno odločilo prekiniti transakcijo in vračilo kupnine je zapadlo v plačilo.
(28)
Predplačila niso bila podjetju MNV nikoli povrnjena. Obresti na predplačila niso bila podjetju MNV nikoli povrnjena (11).
II.3.3. Odlog plačila davkov
(29)
Od januarja 2007 do marca 2010 je madžarska Uprava za davke in finančni nadzor (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, v nadaljnjem besedilu: APEH) družbi Malév dovolila odlog ali spremembo razporeda plačevanja različnih vrst davkov in obveznosti socialnega varstva. APEH od julija 2008 ni izterjala zapadlega neplačanega dolga in je nato celo odobrila spremembo razporeda plačila nadaljnjih zneskov. Marca 2010 je dolg za davčne obveznosti in socialne prispevke (glavnica in obresti za zamudo pri plačilu) družbe Malév skupaj znašal 13,7 milijarde HUF (51 milijonov EUR). Celotna Skupina Malév je imela dolg v višini 16,8 milijarde HUF (62 milijonov EUR). 11. marca 2010 je bila preostala razlika tekočega računa družbe Malév pri APEH poravnana z delom denarnih sredstev, pridobljenih prek spodaj navedenega povečanja kapitala v februarju 2010.
II.4. Ponovna nacionalizacija v letu 2010 in družba Malév pod javnim nadzorom
II.4.1. Razlogi za ponovno nacionalizacijo družbe Malév
(30)
V letu 2010 ni bilo mogoče najti zasebnih vlagateljev, ki bi družbo Malév od družbe AirBridge/VEB prevzeli kot glavni delničar. Zlasti VEB ni nameravala letalske družbe financirati kot strateški vlagatelj. Kot je razvidno iz Preglednice 1 spodaj, je bila finančna uspešnost letalske družbe še naprej slaba.
Preglednica 1
Kazalniki uspešnosti družbe Malév za obdobje 2003-2010 (v milijardah HUF)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo
dobiček/(izguba)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
Dobiček pred obrestmi in davki
dobiček/(izguba)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Čisti izid
dobiček/(izguba)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Vir:
Podatke so zagotovili madžarski organi ter finančna poročila družbe Malév za leto 2010
(31)
Madžarski organi so se namesto za likvidacijo odločili za pogajanje z VEB in družbo AirBridge, da bi srednjeročno do dolgoročno poskušali izboljšati tržni položaj družbe Malév.
II.4.2. Dokapitalizacija februarja 2010: zamenjava terjatev v lastniške deleže in sveži kapital
(32)
26. februarja 2010 so se VEB, AirBridge, MNV, Malév in madžarska vlada dogovorili o dokapitalizaciji v višini 25,4 milijarde HUF (94 milijonov EUR), ki je bila delno izvedena z vložitvijo svežega kapitala v višini 20,7 milijarde HUF (77 milijonov EUR) in delno z zamenjavo terjatev predplačila za družbo Malév GH (glej oddelek II.3.2 zgoraj) in obresti, zaračunanih za predplačilo, v skupnem znesku 4,7 milijarde HUF (17 milijonov EUR) v lastniške deleže. Tudi družba AirBridge je 1,5 milijarde HUF (5,4 milijona EUR) zamenjala v lastniške deleže. Zato so terjatve do družbe Malév izginile in nekdanji upniki so postali lastniki dela družbe.
(33)
Pred dokapitalizacijo je bil obstoječi osnovni kapital znižan skoraj na nič, ker je bil porabljen za del bilančne izgube in da je odražal dejstvo, da obstoječe delnice družbe Malév nimajo več nobene vrednosti. Osnovni kapital družbe Malév je bil nato povečan z izdajo novih delnic z nominalnim zneskom 0,01 HUF. Razvoj stanja lastniškega kapitala v družbi Malév je prikazan na Sliki 1 spodaj.
(34)
20,7 milijarde HUF (77 milijonov EUR), ki jih je MNV prispeval v gotovini, je družbi Malév omogočilo, da je povrnila vse zapadle davčne obveznosti (glej uvodno izjavo 29 zgoraj) in začasno stabilizirala svoje poslovanje.
(35)
Po dokapitalizaciji je država postala 94,6-odstotni delničar družbe Malév in delež AirBridge/VEB je bil zmanjšan na minimum.
Slika 1
Razvoj stanja lastniškega kapitala v družbi Malév
II.4.3. Maj - avgust 2010: Posojila delničarjev in konverzija v lastniške deleže
(36)
Od maja do avgusta 2010 je madžarska država družbi Malév prek družbe MNV zagotovila številna „posojila delničarjev“ v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF (34 milijonov EUR).
(37)
Prvo od teh posojil je bilo maja 2010 v višini 2,16 milijarde HUF (7,9 milijona EUR). Opisano je bilo kot triletno posojilo delničarjev po obrestni meri 9,97 %. Vračilo je bilo z enkratnim plačilom ob zapadlosti, zavarovano pa je bilo z zastavno pravico na delnicah družbe Malév GH.
(38)
Drugo od teh posojil je bilo junija 2010 v višini 1,34 milijarde HUF (4,9 milijona EUR) in spet je bilo triletno posojilo delničarjev po obrestni meri 9,97 %, vračilo pa z enkratnim plačilom ob zapadlosti ter zavarovano z zastavno pravico na delnicah družbe Malév GH.
(39)
Avgusta 2010 je tretji delničar odobril posojilo v višini 5,7 milijarde HUF (20,8 milijona EUR). Spet je šlo za triletno posojilo delničarjev po obrestni meri 9,97 %, vračilo pa z enkratnim plačilom ob zapadlosti. To posojilo pa je bilo zavarovano z zastavno pravico na zrakoplovu (HA-LNA - reaktivno letalo CRJ).
(40)
24. septembra so bila ta tri posojila v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF (33,6 milijona EUR) ter dolgovane obresti na posojila (kar je skupaj znašalo 9,4 milijarde HUF ali 34,3 milijona EUR) spremenjeni iz dolga v lastniški delež v družbi Malév in osnovna poroštva so bila sproščena.
II.4.4. September 2010: Nadaljnja dokapitalizacija in posojilo delničarjev
(41)
Družba MNV je 24. septembra 2010 tudi povečala kapital družbe Malév z vložitvijo dodatnih 5,3 milijarde HUF (19,3 milijona EUR) v družbo. S tem se je delež podjetja MNV (tj. države) povečal na 96,5 %.
(42)
Na isti dan je država družbi Malév odobrila še eno posojilo delničarjev v višini 5,7 milijarde HUF (20,8 milijona EUR) za obdobje treh let po 9,97-odstotni obrestni meri. Rok za plačilo prvih obresti je bil 6 mesecev po datumu izplačila, glavnica pa se odplača v enkratnem znesku ob zapadlosti. Poroštva za to posojilo so registrirana zastavna pravica na zrakoplovu HA-LNA CRJ, ki je vreden približno 1,8 milijarde HUF in zastavna pravica, vzpostavljena na prihodek prometa mednarodnih in nacionalnih (madžarskih) zastopnikov, registriranih pri združenju IATA.
III. POVZETEK UKREPOV V PREISKAVI
(43)
Komisija je v sklepu o začetku postopka preučila, ali spodaj navedeni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
-
Ukrep 1: 31. decembra 2007 je družba v državni lasti MALÉV MAVA prevzela posojilo, ki ga je leta 2003 družbi Malév odobrila razvojna banka MFB, ki je v 100-odstotni državi lasti, v višini 76 milijonov EUR ter del sredstev družbe Malév. Zapadlost posojila je bila podaljšana najdlje do leta 2017.
-
Ukrep 2: Zagotovitev enoletnega gotovinskega posojila v višini 4,3 milijarde HUF podjetju MNV za načrtovani (in pozneje neizvedeni) nakup podružnice družbe Malév za storitve zemeljske oskrbe, ki je bilo po mnenju madžarskih organov finančno trdno podjetje. Kljub temu, da prodaja ni bila realizirana, to predplačilo prodajne cene ni bilo povrnjeno.
-
Ukrep 3: Odlog različnih plačil davkov in prispevkov za socialno varnost, zapadlih med januarjem 2007 in marcem 20 10. Marca 2010 je dolg družbe Malév za davčne obveznosti in prispevke za socialno varnost znašal 13,7 milijarde HUF.
-
Ukrep 4: Februarja 2010 je bila dokapitalizacija s strani podjetja MNV v višini 25,4 milijarde HUF delno izvedena z vložitvijo svežega kapitala v višini 20,7 milijarde HUF (77 milijonov EUR) in delno z zamenjavo terjatev predplačila za GH (glej ukrep 2) z obrestmi, v skupnem znesku 4,7 milijarde HUF v lastniške deleže. (Tudi družba AirBridge je 1,5 milijarde HUF zamenjala v lastniške deleže).
-
Ukrep 5: Tri posojila delničarjev v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF, ki jih je družbi Malév med majem in avgustom 2010 zagotovilo podjetje MNV. Vsa tri posojila v madžarskih forintih so imela 9,97-obrestno mero, poplačilo glavnice pa je bilo v enkratnem znesku ob zapadlosti (vsi obroki 3 leta). Prva dva obroka v višini 3,5 milijarde HUF (13 milijonov EUR) sta bila zavarovana s podružnico družbe Malév za storitve zemeljske oskrbe, tretji obrok v višini 5,7 milijarde HUF (21 milijonov EUR) pa z zrakoplovom (HA-LNA, reaktivno letalo CRJ).
-
Ukrep 6: Konverzija teh posojil delničarjev septembra 2010 (z dolgovanimi obrestmi na posojila) iz dolga v lastniški delež v višini 9,4 milijarde HUF.
-
Ukrep 7: Nadaljnja dokapitalizacija v gotovini v znesku 5,3 milijarde HUF septembra 2010. S tem se je delež države povečal na 96,5 %.
-
Ukrep 8: Nadaljnje posojilo delničarjev septembra 2010 v višini 5,7 milijarde HUF z 9,97-odstotno obrestno mero in poplačilom glavnice v enkratnem znesku ob zapadlosti. Posojilo je bilo zavarovano z zgoraj navedenim zrakoplovom HA-LNA CRJ in z zastavno pravico, vzpostavljeno na prihodek prometa mednarodnih in nacionalnih (madžarskih) zastopnikov, registriranih pri združenju IATA.
(44)
Komisija se je v sklepu o začetku postopka spraševala še, ali so ti ukrepi, v kolikor pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, združljivi z notranjim trgom z vidika izjem iz PDEU in zlasti Smernic skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (12) (v nadaljnjem besedilu: Smernice za reševanje in prestrukturiranje).
IV. PRIPOMBE MADŽARSKE
(45)
Madžarska je v odgovoru na sklep o začetku postopka ponovila zgoraj opisana dejstva in podrobneje pojasnila razloge za težave letalske družbe. Madžarska je tudi potrdila, da je bila družba Malév vsaj od druge polovice leta 2006 opredeljena kot družba v „stalnih“ težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje.
(46)
Na splošno so pred začetkom formalnega postopka preiskave madžarski organi trdili, da so vsi ukrepi skladni z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in načelom upnika v tržnem gospodarstvu.
(47)
Madžarski organi so trdili, da so ukrepi, ki spremljajo prodajo družbe Malév družbi AirBridge, skladni s trgom, ker je bilo za zavarovanje prevzema posojila s strani MAVA vzpostavljeno zavarovanje s premoženjem. Glede neuspešne prodaje družbe Malév GH so trdili, da družba Malév ni dobila nobene prednosti, ker je bilo pozno vračilo prodajne cene pravilno zavarovano in izračunane so bile obresti na prodajno ceno. V zvezi z odlogom plačila davkov trdijo, da so bili ti zneski zavarovani, uporabljeni so bili vsi veljavni stroški obresti in kazenske obresti in da so taki odlogi splošni ukrepi. O ponovni nacionalizaciji družbe Malév madžarski organi trdijo, da bi lahko uveljavili svoje terjatve do družbe Malév, kar bi povzročilo stečaj in likvidacijo družbe. Menijo, da bi v tem primeru lahko izterjali samo majhen del svojih terjatev (razen dela, kritega s poroštvom VEB, ki je navedeno v uvodni izjavi (20) zgoraj). Poleg tega bi to imelo zelo negativne posledice za nacionalno gospodarstvo (13).
(48)
V zvezi s posojili delničarjev in njihovo poznejšo pretvorbo v lastniški kapital v družbi Malév država meni, da družba Malév s tem ni pridobila nobene prednosti, ker so bila posojila ves čas popolnoma zavarovana s sredstvi, uporabljale so se s trgom skladne obrestne mere in pri pretvorbi v lastniški kapital so bile upoštevane vse zapadle obresti.
(49)
Po sklepu o začetku postopka madžarski organi niso predstavili nobenih novih elementov. Pripombe Madžarske o sklepu o začetku postopka ne vsebujejo nobenih novih elementov, ki bi podpirali trditev, da ukrepi niso pomoč ali informacij, ki bi dokazovale združljivost izvedenih ukrepov z notranjim trgom, zlasti s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje.
V. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(50)
Pripombe sta predložila dva konkurenta (glej uvodno izjavo (10) zgoraj) in oba sta podprla preiskavo Komisije.
(51)
Konkurent, ki je zahteval, da se njegova identiteta ne razkrije, je trdil, da se je nekaj zasebnih vlagateljev zanimalo za pridobitev nadzornega deleža v družbi Malév, kar dokazuje, da je Madžarska poleg ponovne nacionalizacije družbe Malév v letu 2010 imela tudi druge izvedljive možnosti.
(52)
Wizz Air je skupno tržno vrednost sredstev, ki so bila na družbo MAVA prenesena skupaj s posojilom MFB (ukrep 1), vključno z blagovno znamko Malév, cevovodom za transport kerozina in enim zrakoplovom B767, ocenil na največ 27 milijonov EUR, kar je znatno nižje od zneska posojila. Zato Wizz Air ugotavlja, da ta transakcija ni bila opravljena po tržnih načelih in da je družba Malév pridobila znatno prednost.
(53)
V zvezi z odlogom plačila davkov (ukrep 3) je Wizz Air trdil, da v skladu z madžarsko zakonodajo nobenemu zasebnemu podjetju v finančnem položaju, podobnem položaju družbe Malév, ne bi bil samodejno ali izjemoma odobren tak odlog plačila davkov.
VI. PRIPOMBE MADŽARSKE O UGOTOVITVAH ZAINTERESIRANIH STRANI
(54)
Po tem, ko je Komisija rok za odgovor podaljšala, je Madžarska na te pripombe odgovorila 5. septembra 2011. Madžarska vztraja pri svojem stališču, da pretekle ukrepe upravičuje preskus načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu (glej uvodno izjavo (59) spodaj) in zato ne pomenijo državne pomoči. Madžarska meni, da obstoj ciljev javne politike ne vpliva na to, da ukrepi niso pomoč.
(55)
Madžarska je navedla, da ni bilo izvedljivih možnosti in da je samo ponovna nacionalizacija madžarskim organom omogočila, da so spet pridobili popoln operativni nadzor družbe Malév in da je državni prevoznik lahko dejansko izvedel postopek prestrukturiranja, ki ga je z namenom zagotoviti poslovni uspeh družbe, izvajal že od leta 2007. V zvezi z ukrepom 1 je Madžarska menila, da je vrednost zadevnih sredstev ustrezala vrednosti posojila. V zvezi z ukrepom 3 je Madžarska navedla, da so madžarski davčni organi družbo Malév obravnavali tako, kot vsakega drugega davčnega zavezanca v podobnem položaju.
VII. OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU
VII.1. Splošno
(56)
Da bi ugotovila, ali proučevani ukrepi pomenijo državno pomoč, mora Komisija oceniti, ali izpolnjujejo kumulativne pogoje člena 107(1) PDEU. Ta člen določa, da „[R]azen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.
(57)
Na podlagi te določbe bo Komisija tu ocenila, ali sporni ukrepi v korist družbe Malév pomenijo državno pomoč.
(58)
Kar zadeva kumulativna merila državne pomoči, sta vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence nesporna in madžarski organi o tem sploh niso razpravljali. Družba Malév je konkurent drugim letalskim družbam Evropske unije, zlasti od uvedbe tretje faze liberalizacije zračnega prometa („tretji paket“) 1. januarja 1993 (14). Zadevni ukrepi so družbi Malév omogočili nadaljnje poslovanje, ne da bi se ji bilo treba, tako kot drugi konkurenti, soočati s posledicami, ki običajno izhajajo iz slabih finančnih rezultatov.
(59)
Madžarska tudi ni oporekala dejstvu, da so bili ukrepi financirani iz državnih sredstvev ali s sredstvi, ki jih je mogoče pripisati državi. APEH je madžarski davčni organ in ga je kot takega mogoče jasno pripisati državi. MNV je državni holding. Njegove naloge so določene v najpomembnejših okvirnih pravilih zakona o državnih sredstvih. MNV izvršuje sklepe vlade in pristojnega ministra. Tudi MAVA je prek MNV v 100-odstotni državni lasti in, kot pojasnjujejo madžarski organi, predstavlja „podaljšanje madžarske države“.
(60)
Madžarska tudi ni oporekala glede selektivnosti, razen ukrepa 3 (odlog plačila davkov). Ukrepi so dajali prednosti eni sami družbi - družbi Malév.
(61)
V nadaljevanju bo ocenjeno, ali je v proučevanih ukrepih prisotna gospodarska ugodnost za družbo Malév.
(62)
Komisija ugotavlja, da v skladu z dobro uveljavljenimi načeli prava skupnosti, če se „podjetju“ zagotovi dodatni kapital pod pogoji, boljšimi od običajnih tržnih pogojev, to lahko sodi na področje člena 107(1) PDEU, ker bi povzročilo „dajanje prednosti“ posameznemu podjetju v smislu navedenega člena. Komisija pri ugotavljanju, ali je bila taka prednost dana, uporablja „načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu“. V skladu s tem načelom velja, da če bi se v podobnih okoliščinah „zasebni vlagatelj, ki deluje v običajnih tržnih pogojih tržnega gospodarstva, ki bi se po velikosti lahko primerjal z organi, ki upravljajo javni sektor, odločil za zadevne kapitalske vložke“’, ni državne pomoči. Zato mora Komisija oceniti, „ali bi zasebni vlagatelj zadevno transakcijo izvedel pod enakimi pogoji (15)“. Hipotetični zasebni vlagatelj deluje kot preudaren vlagatelj (16), ki želi svoje dobičke povečati, ne da bi pri tem prevzel prevelika tveganja za svoj dobiček (17).
(63)
V skladu s sodno prakso Evropskega sodišča se zasebni vlagatelj, čigar udeležbo je treba primerjati z javnim vlagateljem, ki sledi ciljem ekonomske politike, ne obnaša nujno kot običajni vlagatelj, ki vlaga kapital, da bi si v dokaj kratkem času zagotovil donos, ampak najmanj kot zasebni holding ali skupina zasebnih podjetij, ki vodi strukturno politiko - globalno ali sektorsko - ter ga usmerjajo možnosti dolgoročnejše donosnosti (18).
(64)
Poleg tega je treba „[R]ravnanje javnih in zasebnih vlagateljev primerjati glede na to, kako bi v času sporne transakcije ob upoštevanju podatkov, ki so bili na voljo, in v tistem trenutku predvidljivega razvoja ravnal zasebni vlagatelj“ (19).
(65)
Analiza in ocena Komisije mora vključevati „vse upoštevne elemente in ozadje sporne transakcije“. To vključuje finančni položaj podjetja, ki je prejemnik pomoči, in zadevni trg. Glede na zgoraj navedene premisleke je glavno vprašanje, ki ga Komisija želi raziskati, ali je podjetje pridobilo „gospodarsko ugodnost, ki je v običajnih tržnih razmerah ne bi“ (20).
(66)
Komisija ugotavlja tudi, da se v skladu z ustaljeno sodno prakso tudi za posojila uporablja načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ko se to načelo uporabi za odobritev posojila, se zastavi vprašanje, ali bi zasebni vlagatelj prejemniku odobril posojilo pod pogoji, pod katerimi je bilo posojilo dejansko odobreno (21).
VII.2. Ocena celote ukrepov
(67)
Kot je določeno v sklepu o začetku postopka, je za oceno obravnavanega primera pomembna sodba v zadevi BP Chemicals (22). Komisija dejansko meni, da ukrepi niso avtonomni, ampak so povezani prek kronologije, finančnega položaja družbe Malév in dokončnosti, ker je cilj vseh ukrepov, da letalski družbi pomagajo preživeti in rešiti njene likvidnostne potrebe in podkapitaliziranost, ki so nastale zaradi izgub. Madžarska v svojih pripombah na sklep o začetku postopka trdi, da so različni koraki „procesa“„neločljivi“ in da je bil cilj vseh ukrepov en sam in sicer najti strateškega vlagatelja in s tem zagotoviti poslovanje letalske družbe.
(68)
Na podlagi predloženih stališč Madžarske je jasno, da je Madžarska ukrepe v korist družbe Malév izvedla zaradi javno-političnih premislekov in ne zaradi razmišljanja o prihodnji donosnosti družbe. Madžarska je večkrat poudarila neuspešno privatizacijo in pomen družbe Malév za nacionalno gospodarstvo. Potrjeno je bilo, da je država pri sprejemanju ukrepov upoštevala „pomen letalske družbe za nacionalno infrastrukturo, trg dela in interese dobaviteljev“. Madžarski organi so tudi poudarili, da noben zasebni vlagatelj ne bi bil pripravljen prevzeti letalske družbe v njeni sedanji obliki. Zato mora Komisija domnevati, da noben zasebni vlagatelj v podobnih okoliščinah ne bi ravnal tako, kot je ravnala madžarska vlada pri sprejemanju ukrepov. Komisija tudi opozarja, da je Sodišče v sodbi v zadevi Boch navedlo, da „je preizkus zlasti, ali bi v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj na podlagi predvidljivih možnosti donosa ter ne glede na socialne dejavnike, dejavnike regionalne politike in sektorsko problematiko vpisal zadevni kapital“ (23).
(69)
Ob upoštevanju, da so bili finančni rezultati družbe Malév v daljšem časovnem obdobju slabi (glej Preglednico 1 in uvodni izjavi (103)-(104) spodaj), in trditve madžarskih organov, da je bila letalska družba v stalnih težavah vsaj od leta 2006, bi bilo donosnost, sprejemljivo za zasebnega vlagatelja, mogoče pričakovati le, če bi se družba temeljito prestrukturirala. Vendar Madžarska in družba Malév nista nikoli predložili dokazov, da je bil tak načrt za prestrukturiranje podlaga za katerega od obravnavanih ukrepov.
(70)
Glede na navedeno Komisija meni, da ukrepi 1-8 skupaj niso skladni z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. To oceno nadalje potrjuje še posamična analiza vsakega ukrepa.
VII.3. Ocena posameznih ukrepov 1-8
VII.3.1. Ukrep 1
(71)
Po mnenju Madžarske so dejavnosti družbe MAVA omejene na enkratno dejavnost, t.j. razpolaganje z nekaterimi sredstvi, ki so bile prej v lasti družbe Malév in opravljanje funkcije „posrednika za nekatera plačila med družbo Malév in MFB“. Družba MAVA je ustanovljena samo za ta namen.
(72)
Dolg v višini 76 milijonov EUR, ki je bil prenesen na družbo MAVA, izhaja iz posojilne pogodbe med družbo Malév in MFB iz leta 2003. Posojilo, krito z državnim poroštvom, bi moralo biti odplačano v enem obroku ob zapadlosti. To posojilo iz leta 2003 je bilo vključeno na seznam obstoječih ukrepov državne pomoči pogodbe o pristopu (24). Vendar je bila s pogodbo v letu 2007 zapadlost posojila podaljšana do leta 2017. Zato od leta 2007 ukrepa ni več mogoče šteti za obstoječi ukrep pomoči. Podaljšanje veljavnosti ukrepa pomoči predstavlja novo shemo pomoči v skladu s členom 4(2)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (25).
(73)
Preiskava je pokazala, da je bila transakcija (t.j. podaljšanje zapadlosti dolga, ustanovitev družbe MAVA, prenos dolga na družbo MAVA, prenos sredstev na družbo MAVA in pogodbe o ponovnem zakupu) namenjena zgolj prestrukturiranju dolga družbe Malév. Madžarska je sama priznala, da namen družbe MAVA ni bil nikoli ustvarjanje dobička. Zaradi te transakcije je bil dolg (skupaj s sredstvi) umaknjen iz bilance stanja družbe Malév.
(74)
Trditev Madžarske, da so finančne obveznosti, ki sta jih prevzeli družbi Malév in AirBridge, zadostovale za kritje stroškov družbe MAVA, ni mogoče sprejeti kot dokazilo, da je transakcija skladna s trgom, ker noben zasebni vlagatelj ne bi imel spodbude za enako ravnanje. Ponujena zavarovanja naj bi družbi MAVA omogočila poplačilo dolga ob zapadlosti posojila, t.j. v letu 2017 (26). Noben zasebni vlagatelj ne bi prevzel takega tveganja, tj. ne bi prevzel sredstev z negotovo prihodnjo vrednostjo za določeno plačilno obveznost.
(75)
Čeprav so madžarski organi predložili dokaj razumljiva ovrednotenja (27) za zrakoplov B767 (28) in cevovod za transport kerozina (29), se vrednotenje, predloženo (metoda diskontiranega denarnega toka) za znamko Malév (56 milijonov EUR), zdi krožno in zelo odvisno od uspešnosti letalske družbe in zato se ne more šteti za objektivno vrednost znamke Malév, zlasti ob upoštevanju stanja in uspešnosti letalske družbe. Ob dejstvu, da je bila država seznanjena, da družba Malév verjetno ne bo sposobna izpolniti obveznosti glede plačevanja licenčnine, bi morala biti po metodi diskontiranega denarnega toka vrednost nič. Po tej posebni pogodbeni strukturi torej vrednost znamke ne more biti sprejeta kot zadostno zavarovanje.
(76)
Pogodbene stranke so se zagotovo zavedale, da družba Malév, ki je bilo podjetje v težavah že v letu 2007, v resnici ni bila sposobna zadovoljivo izpolnjevati svojih obveznosti glede plačevanja licenčnine. Po transakciji „stroškov“ družbe MAVA (tj. plačilo obresti MFB) ni bilo mogoče kriti s plačili licenčnin družbe Malév za blagovno znamko. Družba MAVA ni nikoli sprejela nobenega ukrepa za izterjavo neporavnanih plačil.
(77)
Poroštvo VEB v višini 32 milijonov EUR je bilo namenjeno ne samo za kritje glavnice, ampak tudi za redna plačila obresti, ki jih mora družba MAVA plačati MFB.
(78)
Na podlagi navedenega in ob upoštevanju dejstva, da na družbo MAVA ni bila prenesena ustrezna enakovrednost, je treba umik dolga iz bilance stanja gospodarske družbe šteti za prednost v korist družbe Malév.
VII.3.2. Ukrep 2
(79)
Glede predplačila podjetja MNV za (pozneje neizvedeno) prodajo GH je bila po strokovni oceni, ki jo je predložila Madžarska, v letu 2009 čista vrednost sredstev GH 1,6 milijarde HUF, ocenjena tržna vrednost pa 3,5 milijarde HUF. V januarju 2009 je podjetje MNV družbi Malév plačalo 1,6 milijarde HUF predplačila. To plačilo je bilo zavarovano z zastavno pravico na HA-LNA, tj. reaktivnem letalu CRJ (ocenjena tržna vrednost 1,8 milijarde HUF). Februarja 2009 je bila predhodna kupna pogodba spremenjena in družba MNV je plačala dodatnih 2,7 milijarde HUF (skupaj 4,3 milijarde HUF) in na istem zrakoplovu je bila vpisana zastavna pravica druge stopnje.
(80)
Madžarski organi v pripombah na sklep o začetku postopka priznavajo, da je bilo predplačilo v resnici opravljeno zato, da se je družbi Malév v fazi pogajanja ponovne nacionalizacije zagotovila likvidnost.
(81)
V skladu s predhodno kupno pogodbo bi bilo treba v primeru neuspele transakcije ta znesek takoj vrniti (v dveh delovnih dneh). Vendar podjetje MNV po tem, ko je julija 2009 odstopilo od sklenitve posla, ni izvedlo nobenega ukrepa za izterjavo dolga. Ko je bil leta 2010 dolg zamenjan v lastniške deleže, so bile obresti samo naknadno zaračunane, plačane pa niso bile nikoli. Družba Malév je tako to gotovinsko posojilo dobila na razpolago brezplačno.
(82)
Komisija meni, da je družba Malév s tem ukrepom pridobila prednost, ko vračilo predplačila ob njegovi zapadlosti julija 2009 ni bilo izterjano. Do prednosti je prišlo celo že prej in sicer ko je bila februarja 2009 predhodna kupna pogodba spremenjena in se je predplačilo zvišalo (nad ocenjeno tržno vrednostjo družbe), ne da bi bilo zadostno zavarovano.
VII.3.3. Ukrep 3
(83)
Glede ponavljajočih odlogov plačil davčnih obveznosti in socialnih prispevkov Komisija ugotavlja, da je iz predloženih stališč Madžarske jasno, da je družba Malév v letih 2006 in 2007 12-krat prosila za odlog plačila davčnih obveznosti (za različna plačila). Davčni organ je vsakič odobril odlog plačila. V skladu z ustrezno madžarsko zakonodajo o odobritvi takšnih odlogov davčni organ odloča po lastni presoji in bi jo lahko tudi zavrnil. Zato je treba sklep obravnavati kot selektiven (30).
(84)
Do julija 2008 so se zaračunavale zakonite obresti, ki jih je družba Malév plačevala v skladu s časovnim razporedom odlogov plačil. Davčni organ je v svojih odločbah kot razlog navajal težak položaj družbe Malév in prestrukturiranje, ki je bilo v tej fazi predvideno.
(85)
Od julija 2008 pa družba Malév ni več plačevala davkov in socialnih prispevkov ter obresti (razen delnega plačila v decembru 2008) in davčni organ ni izvedel nobenega ukrepa za izterjavo tega dolga. Tudi po tem, ko družba Malév ni ravnala v skladu z dogovori o prerazporeditvi, so bila prerazporejena še nadaljnja plačila. Od aprila 2009 naprej davčne obveznosti in socialni prispevki, ki so zapadli takrat (tj. ne že prej zapadla plačila), niso bili več niti prerazporejeni in APEH ni sprejela nobenega konkretnega ukrepa za izterjavo dolga.
(86)
Komisija meni, da noben zasebni upnik ne bi ravnal tako, kot država Madžarska. Od julija 2008 ni bil sprejet noben konkreten ukrep za izterjavo dolga. Poleg tega je bil finančni položaj družbe kljub prizadevanjem za prestrukturiranje še naprej slab (glej Preglednico 1 zgoraj) in možnost, da bi družba spet postala donosna, je bila zelo majhna ali pa je sploh ni bilo. Zasebni upnik bi si v podobnih okoliščinah prizadeval za izvršitev dogovora. Po tem, ko družba Malév ni več ravnala v skladu z dogovori o prerazporeditvi, noben zasebni upnik ne bi soglašal z nadaljnjimi prerazporeditvami.
(87)
Zato je najpozneje od julija 2008 zaradi neizterjave davčnih obveznosti in socialnih prispevkov s strani davčnega organa in nadaljnjih prerazporeditev družba Malév pridobila prednost.
VII.3.4. Ukrep 4
(88)
V zvezi z dokapitalizacijo februarja 2010, s katero je država ponovno nacionalizirala letalsko družbo, v kateri od privatizacije ni imela deleža, je najbolj presenetljivo dejstvo, da je bilo v letu 2007 99,5 % družbe Malév prodane za ceno, ki je enakovredna približno 740 000 EUR, leta 2010 pa je država za ponovno pridobitev 94,6-odstotnega lastništva dejansko plačala znesek, enakovreden 94 milijonom EUR (z dokapitalizacijo, ki je bila delno izvedena z vložitvijo svežega kapitala v višini 20,7 milijarde HUF in delno z zamenjavo terjatev predplačila za družbo Malév GH v višini 4,7 milijarde HUF v lastniške deleže), t.j. 127-kratnik prvotne prodajne cene. To ravnanje države zlasti zaradi dejstva, da je letalska družba v vmesnem času imela bilančno izgubo, negativen kapital in nobenega verjetnega načrta za prestrukturiranje, ni skladno s trgom. Dejansko so madžarski organi sami potrdili, da je bila družba Malév v „stalnih težavah“ in da je v začetku leta 2010 noben zasebni vlagatelj ni bil pripravljen kupiti.
(89)
Čeprav je dokapitalizacija znašala 25,4 milijarde HUF (t.j. to je bil znesek, ki ga je madžarska država plačala za ponovno pridobitev 94,6-odstotnega lastništva letalske družbe), je imela družba Malév v času zamenjave negativni kapital v višini 41 milijard HUF (152 milijonov EUR), bilančno izgubo v višini 51 milijard HUF (189 milijonov EUR) in skupni dolg v višini 75 milijard HUF (278 milijonov EUR) (31). Glede na finančna poročila za leto 2010 je imela letalska družba v začetku leta 2010 „velike finančne težave, dolg je bil ogromen, virov financiranja praktično ni bilo. […] Ker ni bilo strateškega lastnika, ni bilo na voljo poslovnih virov financiranja“. Letalska družba je vsaj od leta 2003 ustvarjala izgubo brez realne možnosti obnove sposobnosti preživetja, tudi če bi zasebnemu vlagatelju uspelo preobrniti družbo. Na podlagi navedenega je jasno, da dokapitalizacija ne bi zadostovala za obnovo sposobnosti preživetja in da bi po ponovni nacionalizaciji družba Malév že za samo preživetje rabila dodatni kapital in likvidnost. Komisija ugotavlja, da je v takih okoliščinah ponovna nacionalizacija družbe Malév z dokapitalizacijo februarja 2010 družbi prinesla prednost.
(90)
Glede trditve Madžarske, da je bilo za državo bolje, da je družbo Malév nacionalizirala kot da bi uveljavljala svoje terjatve do družbe, Komisija ugotavlja naslednje. Kot potrjuje Madžarska, bi v primeru stečaja razen dela, kritega s poroštvom VEB, lahko izterjali samo majhen del svojih terjatev. (Dejansko je bila v času transakcije vrednost sredstev družbe Malév negativna). V nasprotju s tem se je madžarska država odločila, da bo družbo ohranila pri življenju z zamenjavo svojega dolga in vložitvijo svežega denarja v višini 20,7 milijarde HUF (približno 77 milijonov EUR). Noben zasebni vlagatelj v podobnem položaju ne bi prevzel tega finančnega bremena, zlasti brez realnih možnosti obnove sposobnosti preživetja.
(91)
Komisija tudi ugotavlja, da je takrat, ko je madžarska država povečala kapital družbe Malév, družba AirBridge (posredno VEB) svoj dolg v višini 1,4 milijarde HUF tudi zamenjala v lastniške deleže. Vendar je ta znesek samo 5 % novega kapitala, medtem ko je država poleg zamenjave dolga tudi prispevala znaten znesek svežega kapitala. Dejansko je vložek svežega denarja predstavljal 77 % dokapitalizacije. Zaradi slabega finančnega položaja družbe Malév je bila možnost, da bi družba AirBridge dobila plačilo tega zneska zelo majhna ali celo neobstoječa. Tako se ravnanje zasebnika v tem primeru bistveno razlikuje od ravnanja države in ne more biti referenčna točka za mnenje, da je država ravnala kot zasebni vlagatelj.
Preglednica 2
Dokapitalizacija v letu 2010
Udeleženec v dokapitalizaciji
Vložek v milijardah HUF
Vrsta vložka
Delež vložka
MNV
20,7
Sveži kapital
77 %
MNV
4,7
Zamenjava terjatev v lastniške deleže
18 %
AirBridge / VEB
1,4
Zamenjava terjatev v lastniške deleže
5 %
SKUPAJ
26,8
100 %
(92)
Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da je v takih okoliščinah ponovna nacionalizacija družbe Malév z dokapitalizacijo februarja 2010 družbi prinesla prednost.
VII.3.5. Ukrepi 5-8
(93)
Glede ukrepov po ponovni nacionalizaciji je očitno, da so bila posojila delničarjev in dokapitalizacije namenjeni financiranju tekočega poslovanja in preprečevanju neizbežne plačilne nesposobnosti družbe Malév. Država je tako te ukrepe sprejela z enakim ciljem: ohraniti poslovanje družbe Malév. Poleg tega so tesno povezani tudi kronološko, saj so se dogajali v zelo kratkih časovnih presledkih (t.j. od maja do septembra 2010). Zato Komisija meni, da v skladu z BP Chemicals teh posojil delničarjev ni mogoče oceniti po načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zlasti z uporabo Sporočila o referenčni obrestni meri (32), ker so vsa neposredno povezana z ukrepom 4 in zato značaja državne pomoči ni mogoče oceniti ločeno.
(94)
Iz predloženih stališč Madžarske je jasno, da noben zasebni vlagatelj ni bil pripravljen financirati družbe Malév, njeni edini viri financiranja so bili dobaviteljevi krediti in likvidnost, ki jo je zagotovila država. V času odobritve posojil država ni mogla resno računati, da bo družba Malév izpolnila svoje obveznosti glede plačevanja obresti in da bo posojilo odplačala. Vprašljivo je tudi, ali bi kakšen zasebni upnik tvegal in odobril posojilo, ki se plača v enkratnem znesku ob zapadlosti družbi v stanju, primerljivem s stanjem družbe Malév (t.j. v stalnih težavah). Zaradi kreditne zgodovine družbe do države (npr. nevračilo predplačila za GH, ponavljajoči odlogi plačila davkov in neplačila) država in drugi vlagatelji niso mogli realno pričakovati, da bo družba Malév izpolnjevala svoje obveznosti.
(95)
Po drugi strani pa celo v skladu s Sporočilom o referenčni obrestni meri predpisane obresti in dogovorjena zavarovanja ne bi zadoščala za izključitev obstoja državne pomoči. Predpisana obrestna mera je bila 9,97 %, referenčna obrestna mera HUF v času odobritve pa je znašala 5,97 %. Zaradi preteklih rezultatov in finančnega položaja družbe Malév (družba, ki je ves čas na robu stečaja) samo 400 bazičnih točk nad izhodiščno obrestno mero za madžarske forinte ne zadostuje. Kar zadeva zavarovanje posojil, je tržna vrednost GH (3,5 milijarde HUF) v primeru propada družbe Malév vprašljiva, ker je bila družba Malév prevladujoči partner zemeljske oskrbe: v letu 2009 je 63 % dohodka ustvarila družba Malév. Zato je bil vsaj kratkoročno ekonomski učinek GH odvisen od obstoja družbe Malév in njena tržna vrednost bi se znatno zmanjšala, če bi šla družba Malév v stečaj.
(96)
Ker ni bilo verjetnega načrta za prestrukturiranje, je bilo že od začetka jasno, da posojila in dokapitalizacija ne bodo povzročile preobrata družbe s tržno vednostjo nič, ki je bila še naprej v kritičnem stanju. Ti ukrepi so torej praktično enakovredni neposrednim nepovratnim sredstvom, ker država ni imela možnosti povračila „vloženih“ sredstev.
(97)
Zato Komisija meni, da so ukrepi 5-8 družbi Malév dali prednost.
VII.4. Ugotovitve o prisotnosti državne pomoči
(98)
V skladu z navedeno oceno vsi zadevni ukrepi (ukrepi 1-8) družbi Malév dajejo prednost. Ta prednost je bila dodeljena iz državnih sredstev.
(99)
Poleg tega je Malév letalska družba in se šteje za podjetje. Konkurira drugim letalskim družbam, ki nimajo enake prednosti. Zato ukrepi izkrivljajo konkurenco. Poleg tega deluje v sektorju (letalstvo), v katerem zagotovo obstaja trgovina med državami članicami, zato je izpolnjeno tudi merilo vpliva na trgovino znotraj Unije.
(100)
Ukrepi so specifični in selektivni, ker dajejo prednost samo enemu podjetju (tj. družbi Malév).
(101)
Komisija na podlagi zgoraj predstavljenih trditev ugotavlja, da ukrepi 1-8 izpolnjujejo merila iz člena 107(1) PDEU. V skladu s tem jih je treba šteti za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
VII.5. Združljivost pomoči z notranjim trgom
(102)
Člena 107(2) in 107(3) PDEU določata izjeme od splošnega pravila, da državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom, kot je navedeno v členu 107(1).
(103)
Komisija meni, da je bila družba Malév v stalnih težavah vsaj od leta 2006. Zlasti je vsaj od leta 2003 ustvarjala izgubo (glej Preglednico 1 zgoraj) in že v letu 2006 je bil njen kapital negativen (Slika 1 zgoraj). Poleg tega so madžarski organi potrdili stalne težave letalske družbe in da je od druge polovice leta 2006 izpolnjevala pogoje za uvedbo kolektivnega postopka insolventnosti in tako izpolnila točko 10(c) Smernic za reševanje in prestrukturiranje. Zato so edina podlaga za združljivost Smernice za reševanje in prestrukturiranje.
(104)
V zvezi z upravičenostjo in pogojem o „enkratni pomoči“ Komisija ugotavlja, da proučevani ukrepi ne predstavljajo „nepretrganega prestrukturiranja“. Letalska družba je v zadevnem obdobju (tj. 2007-2010) dvakrat spremenila lastnika, ker je bila privatizirana in ponovno nacionalizirana. Nenehno je bila v postopku „prestrukturiranja“, vendar brez skladnega načrta. Po privatizaciji so se sicer začele izvajati nekatere pobude za znižanje stroškov (odpuščanja in opuščanje prog), vendar se stroški na enoto niso dovolj znižali. Po navedbah madžarskih organov je bila leta 2009 pripravljena nova „strateška usmeritev“, ki pa jo je svetovalno podjetje Roland Berger v okviru ponovne nacionalizacije spet spremenilo. Zato so zadevni ukrepi različni ukrepi prestrukturiranja, ki načeloma kršijo načelo o enkratni pomoči.
(105)
Komisija ugotavlja, da tudi, če bi bila družba Malév po Smernicah za reševanje in prestrukturiranje upravičena do pomoči (tj. bi bil izpolnjen pogoj o „enkratni pomoči“, kar v tem primeru ne drži), zahteve za pomoč za reševanje in prestrukturiranje, ki je združljiva z notranjim trgom, zaradi spodaj navedenih razlogov ne bi bile izpolnjene.
(106)
Kar zadeva pomoč za reševanje, točka 25(a)-(e) Smernic za reševanje in prestrukturiranje ni izpolnjena. Zlasti obravnavani ukrepi niso omejeni na najnižjo potrebno vsoto in niso bili predloženi nobeni dokazi, da so utemeljeni z resnimi socialnimi težavami in da nimajo nobenih neupravičenih škodljivih učinkov prelivanja na druge države članice. Razen ukrepov 5 in 8 večina ni bila odobrena v obliki posojil ali poroštev za posojilo.
(107)
Kar zadeva pomoč za prestrukturiranje, ni izpolnjen noben pogoj združljivosti z notranjim trgom po Smernicah za reševanje in prestrukturiranje.
(108)
Zlasti glede točk 34-35 Smernic za reševanje in prestrukturiranje „obnova dolgoročne sposobnosti preživetja“ madžarski organi niso dokazali možnosti sposobnosti preživetja letalske družbe in niso predložili načrta za prestrukturiranje, skladnega z zahtevami, določenimi v točkah 36-37 Smernic za reševanje in prestrukturiranje.
(109)
Poleg tega v zvezi z zahtevo „izogibanja neupravičenemu izkrivljanju konkurence“ (točke 38-42 Smernic za reševanje in prestrukturiranje) Komisija ugotavlja, da ni bil izveden noben izravnalni ukrep.
(110)
Glede pogoja „omejitve pomoči na najnižjo vsoto“ (točke 43-45 Smernic za reševanje in prestrukturiranje) Komisija ugotavlja, da lastnega prispevka ni.
(111)
Zaradi zgoraj navedenega ukrepi 1-8, ki so bili izvedeni v korist družbe Malév od leta 2007, niso združljivi s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Ker so bili ukrepi odobreni za družbo v težavah, se ne uporablja nobena druga podlaga za združljivost. Zato ukrepi niso združljivi z notranjim trgom.
VIII. IZTERJAVA
VIII.1. Splošno
(112)
V skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (33), za katero je ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom. Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (34). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (35).
(113)
V skladu s to sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (36) določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.
(114)
Ker obravnavani ukrepi pomenijo pomoč, ki je nezakonita in nezdružljiva z notranjim trgom, jo je treba izterjati, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Izterjavo se torej uporablja od takrat, ko je bila upravičencu dana prednost, tj. ko je bila pomoč dana upravičencu na voljo, vključuje pa tudi obresti na terjatev do trenutka dejanske izterjave.
VIII.2. Element pomoči v posameznih ukrepih
VIII.2.1. Ukrep 1
(115)
Komisija priznava, da ima „Malév“ kot blagovna znamka madžarskega nacionalnega prevoznika, ki posluje že desetletja, na letalskem trgu neko vrednost. Po drugi strani pa Komisija meni, da ni mogoče sprejeti vrednosti znamke, ki jo navajajo madžarski organi po posebni pogodbeni strukturi. Objektivna vrednost bi morala temeljiti na neodvisnem vrednotenju, ki bi upoštevalo tudi splošen finančni položaj družbe Malév.
(116)
Na podlagi zgoraj navedenega je element pomoči ukrepa 1 izračunan v višini 56 milijonov EUR, tj. 76 milijonov EUR minus vrednost cevovoda za transport kerozina in zrakoplova (v višini 20 milijonov EUR). Od tega zneska pa se odšteje še objektivna vrednost znamke Malév (37). Točen element pomoči mora izračunati Madžarska. Če Madžarska ne bo predložila prepričljivih argumentov o objektivni vrednosti znamke ob zaključku transakcije prenosa znamke na družbo MAVA, se bo kot element pomoči upošteval celoten znesek 56 milijonov EUR.
VIII.2.2. Ukrep 2
(117)
Kot je bilo navedeno, Komisija meni, da je družba Malév s tem ukrepom pridobila prednost, ko vračilo predplačila po zapadlosti ni bilo izterjano. Do prednosti je prišlo celo že prej in sicer vsaj v trenutku, ko je bila februarja 2009 predhodna kupna pogodba spremenjena in se je predplačilo zvišalo (nad ocenjeno tržno vrednostjo družbe).
(118)
Komisija ugotavlja, da noben zasebni subjekt ne bi odobril takega gotovinskega posojila. Noben zasebni akter na trgu se ne bi strinjal, da bi družbi Malév dal taka sredstva na voljo, zlasti ne brezplačno in brez kakršnegakoli ukrepanja, da se izterjajo. Madžarski organi v pripombah na sklep o začetku postopka sami priznavajo, da je bil namen predplačila zagotoviti preživetje družbe Malév (glej uvodno izjavo (80) zgoraj). Zato je celotni znesek sredstev v obdobju, ko jih je upravičenec imel na voljo, element pomoči: od februarja 2009 do julija 2009 0,8 milijarde HUF (razlika med tržno vrednostjo GH in „preplačilom“) in od julija 2009 do februarja 2010 4,3 milijarde HUF (celotni znesek predplačila). Pri izterjavi je torej treba upoštevati, da je bil februarja 2010 znesek zamenjan v lastniške deleže (glej ukrep 4 spodaj).
VIII.2.3. Ukrep 3
(119)
Glede odloga plačila in neizterjave davčnih obveznosti in socialnih prispevkov Komisija meni, da ves dolg družbe Malév do APEH, ki je zapadel od julija 2008 do marca 2010, pomeni državno pomoč. Poleg tega državno pomoč pomeni tudi celotni prerazporejeni znesek po tem datumu (julij 2008). Nobenega dokazila ni, da bi zasebni upnik odobril take odloge plačila in prerazporeditve. Pri izterjavi je treba upoštevati dejstvo, da so bili zapadli zneski poplačani marca 2010.
VIII.2.4. Ukrep 4
(120)
Glede dokapitalizacije Komisija meni, da glede na finančno stanje družbe Malév, očitno potrebo po nadaljnji podpori po dokapitalizaciji in nerealne možnosti povračila „vloženih“ sredstev noben zasebni vlagatelj družbi Malév ne bi dal na voljo teh sredstev. Vloženi kapital v višini 25,4 milijarde HUF in zamenjava terjatev za predplačilo za Malév GH v lastniške deleže v višini 4,7 milijarde HUF sta element pomoči.
VIII.2.5. Ukrep 5
(121)
Kar zadeva posojila v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF Komisija meni, da ob upoštevanju posojilne zgodovine in položaja letalske družbe v času odobritve teh posojil, država ni imela prav nobenega razloga pričakovati vračila in ob odobritvi posojila je bilo vprašljivo celo, ali bo družba Malév lahko plačevala obresti. Dejansko zaračunane obresti niso bile plačane in so bile pozneje spremenjene v lastniške deleže.
(122)
Zato Komisija meni, da je posojilo mogoče primerjati z neposrednimi nepovratnimi sredstvi in zato je element pomoči celotni znesek posojila v višini 9,2 milijarde HUF v obdobju, ko jih je upravičenec imel na voljo, tj. od odobritve obrokov (maj, junij in julij 2010) do preoblikovanja posojil v lastniške deleže (september 2010). Zapadle neplačane obresti je treba vključiti v element pomoči. Pri izterjavi je torej treba upoštevati, da je bil septembra 2010 znesek zamenjan v lastniške deleže (glej ukrep 6 spodaj).
VIII.2.6. Ukrep 6
(123)
Komisija zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi (120) zgoraj, meni, da se lahko skupni znesek dolga, ki je bil spremenjen v lastniške deleže, šteje za neposredna nepovratna sredstva in zato je celotni znesek v višini 9,4 milijarde HUF od septembra 2010 element pomoči.
VIII.2.7. Ukrep 7
(124)
Komisija zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi (120) zgoraj, meni, da je kapital v višini 5,3 milijarde HUF, vložen od septembra 2010, element pomoči.
VIII.2.8. Ukrep 8
(125)
Komisija zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi (120) zgoraj, meni, da je skupni znesek posojila primerljiv z neposrednimi nepovratnimi sredstvi in zato je celotni znesek v višini 5,7 milijarde HUF od septembra 2010 element pomoči.
IX. SKLEPNA UGOTOVITEV
(126)
Na podlagi zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da ukrepi 1-8, ki jih je Madžarska izvedla v korist družbe Malév, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
(127)
Poleg tega Komisija ugotavlja, da ukrepi 1-8 niso združljivi z notranjim trgom.
(128)
Od družbe Malév je treba zahtevati vračilo nezdružljive pomoči, kot je določeno v oddelku VIII.2 zgoraj, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Točen skupni znesek, ki ga je treba vrniti, ter obresti na terjatev morajo izračunati madžarski organi -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Naslednji ukrepi, ki jih je Madžarska odobrila družbi Malév Hungarian Airlines, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU:
a)
ukrep 1: 31. decembra 2007 je družba v državni lasti MAVA prevzela posojilo, ki ga je leta 2003 družbi Malév odobrila razvojna banka MFB, ki je v 100-odstotni državi lasti,
b)
ukrep 2: zagotovitev enoletnega „gotovinskega posojila“ v višini 4,3 milijarde HUF podjetju MNV za načrtovani (in pozneje neizvedeni) nakup podružnice družbe Malév za storitve zemeljske oskrbe,
c)
ukrep 3: ves dolg za davčne obveznosti in prispevke za socialno varnost, ki je zapadel od julija 2008 do marca 2010 in odlog plačila davčnih obveznosti in socialnih prispevkov od julija 2008,
d)
ukrep 4: februarja 2010 dokapitalizacija s strani MNV v višini 25,4 milijarde HUF (delno izvedena z vložitvijo svežega kapitala v višini 20,7 milijarde HUF in delno z zamenjavo terjatev predplačila za GH v višini 4,7 milijarde HUF v lastniške deleže),
e)
ukrep 5: tri posojila delničarjev v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF, ki jih je družbi Malév med majem in avgustom 2010 zagotovilo podjetje MNV, z zapadlimi neplačanimi obrestmi,
f)
ukrep 6: konverzija posojil delničarjev septembra 2010 (z dolgovanimi obrestmi na posojila) iz člena 1(e) iz dolga v lastniški delež v višini 9,4 milijarde HUF,
g)
ukrep 7: nadaljnja dokapitalizacija v višini 5,3 milijarde HUF septembra 2010,
h)
ukrep 8: nadaljnje posojilo delničarjev septembra 2010 v višini 5,7 milijarde HUF z zapadlimi neplačanimi obrestmi.
Člen 2
Ukrepi državne pomoči iz člena 1, ki jih je Madžarska nezakonito odobrila družbi Malév Hungarian Airlines in s tem kršila člen 108(3) PDEU, so nezdružljivi z notranjim trgom.
Člen 3
(1) Madžarska od upravičenca izterja pomoč iz člena 1.
(2) Vsoti, ki se vrne, se prištejejo obresti za obdobje od datuma, ko je bila pomoč dana na voljo upravičencu, do datuma njenega dejanskega vračila.
(3) Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.
Člen 4
(1) Izterjava pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.
(2) Madžarska zagotovi izvršitev tega sklepa v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.
Člen 5
(1) Madžarska v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:
a)
skupni znesek (glavnica in obresti pri izterjavi), ki ga je treba izterjati od upravičenca;
b)
natančen opis ukrepov, ki so že sprejeti in načrtovani za uskladitev s tem sklepom;
c)
dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.
(2) Madžarska Komisijo obvešča o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler pomoč iz člena 2(3) z obrestmi ni v celoti izterjana. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne podatke o zneskih pomoči in obrestih pri izterjavi, ki jih je upravičenec že vrnil.
Člen 6
Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.
V Bruslju, 9. januarja 2012