ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. července 2010
o parafiskálním poplatku na podporu vína C 43/04 (ex NN 38/03), který uplatňuje Portugalsko
(oznámeno pod číslem K(2010) 4891)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(2011/6/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
po vyzvání zúčastněných stran, aby podle výše uvedeného ustanovení předložily své připomínky (2),
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě stížnosti zaslala Evropská komise portugalským orgánům dne 20. ledna 2003 žádost o informace týkající se parafiskálního poplatku nazývaného „na podporu vína“, který vybírá Institut révy a vína, a týkající se opatření financovaných takto vybraným poplatkem.
(2)
Stálé zastoupení Portugalska při Evropské unii odpovědělo Komisi dopisem ze dne 14. března 2003. Jako odpověď na dotazy útvarů Komise zaslané faxem dne 14. května a 22. prosince 2003 byly v dopisech ze dne 4. srpna 2003, 2. září 2003, 24. února 2004 a 15. července 2004 zaslány doplňující informace.
(3)
Vzhledem k tomu, že se dotčený mechanismus uplatňuje bez předchozího povolení Komise od roku 1995, byl zapsán do registru neoznámené podpory. Opatření prováděná Portugalskem ve skutečnosti představují novou podporu neoznámenou Komisi, a tudíž protiprávní ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (nyní článek 108) SFEU (3).
(4)
Dopisem ze dne 6. prosince 2004 (K(2004)4522) oznámila Komise Portugalsku své rozhodnutí zahájit ve věci této podpory formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k dotčené podpoře.
(5)
Portugalské orgány předložily své připomínky dopisy ze dne 11. a 13. ledna 2005. Svoji odpověď doplnily dopisem ze dne 24. května 2006. Komise neobdržela připomínky od třetích zúčastněných stran.
II. POPIS PODPORY
(6)
Tato kapitola stručně rekapituluje souvislosti a hlavní skutečnosti týkající se opatření zkoumaných v tomto rozhodnutí. Podrobnosti o těchto skutečnostech jsou uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení uvedeném ve 4. bodě odůvodnění výše.
1. Institut révy a vína
(7)
Institut révy a vína (dále jen „IRV“) je veřejný orgán založený v roce 1986 s cílem zajistit kontrolu a obecnou koordinaci odvětví vína v Portugalsku. V souladu s ustanoveními legislativního nařízení č. 99/97 ze dne 26. dubna 1997 (základní zákon o Institutu révy a vína) (5) byly IRV uděleny obecné pravomoci v oblasti podpory, studia, kontroly, dohledu a propagace výroby a prodeje vína a vinařských produktů a za těmito účely byl vybaven administrativní a finanční autonomií.
(8)
Tento orgán vykonává činnost, která mu byla přidělena vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Společenství týkajícími se odvětví vína, a zejména funguje jako vnitrostátní instituce, kterou portugalský stát (6) pověřil dohledem nad dodržováním předpisů Společenství v odvětví vína podle čl. 72 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (7).
(9)
V rámci svých úkolů obecné koordinace v odvětví vína IRV vyvíjí dva typy činností:
-
činnosti, které se týkají hlavně vín a vinařských produktů, jež jsou vyprodukovány v Portugalsku, a to pravomoci týkající se vinařského registru a dědictví i auditu kontrolního a certifikačního systému jakostních vín s. o. a regionálních vín (v průměru 2,8 % rozpočtu IRV ), a
-
činnosti týkající se bez rozdílu vín a vinařských produktů pocházejících z Portugalska a vín a vinařských produktů pocházejících z jiných členských států nebo ze třetích států a uváděných na trh v Portugalsku, a to řídící a koordinační činnosti vinařského trhu a kontrolu a dohled nad odvětvím vinařství v souladu s vnitrostátními předpisy a s předpisy Společenství (činnosti, které zahrnují téměř celý rozpočet IRV).
(10)
IRV také poskytuje určité služby třetím stranám, a to: (i) organizování a podporu vzdělávacích činností pro hospodářské subjekty, profesní a mezioborová sdružení v odvětví vína a zaměstnance IRV; (ii) poskytování skladovacích kapacit infrastruktury IRV hospodářským subjektům působícím v dotčeném odvětví a (iii) poskytování laboratorních služeb IRV a vzdělávání vlastních pracovníků a jiných pracovníků odvětví vína (z velké části financované podpůrnými programy Společenství a vnitrostátními podpůrnými programy).
2. Opatření k propagaci vína
(11)
IRV také zajišťuje propagaci vína. To se projevuje poskytnutím podpory reprezentativním mezioborovým sdružením odvětví vína, která plánují rozvoj aktivit na propagaci a reklamu vína a vinařských produktů. Tato podpora je financována částečně z příjmů z poplatku na podporu vína, který se vybírá z domácích a dovezených produktů, kdy dané procento stanoví každoročně portugalské orgány, které současně určují kritéria výběru příjemců podpory (8).
(12)
Od roku 1997 byla podpora obecné propagace vína a vinařských produktů přidělena na základě otevřeného a konkurenčního postupu portugalskému mezioborovému sdružení, které zastupuje portugalské odvětví vína, s názvem „Viniportugal“. Viniportugal se jako jediný kandidát od roku 1997 stal příjemcem celého parafiskálního poplatku určeného k těmto účelům.
(13)
Toto procento z uvedeného poplatku bylo určeno k financování dvou různých typů propagačních kampaní:
-
v první řadě kampaní na obecnou propagaci vína a vinařských produktů v Portugalsku bez odkazu na jejich původ;
-
za druhé kampaní na propagaci portugalského vína a vinařských produktů na území jiných členských států a třetích zemí.
2.1. Obecná propagace vína v Portugalsku
(14)
Co se týče kampaní na obecnou propagaci vína v Portugalsku, potvrzují portugalské orgány, že Viniportugal plní podpůrnou funkci a provádí propagační činnosti v oblasti vína a vinařských produktů, jako je podpora kulturních a vědeckých činností spojených s odvětvím vína. V této souvislosti Viniportugal podporuje kulturu vína pořádáním veletrhů a výstav v této oblasti, vydáváním publikací na toto téma a pomocí prezentací, informačních akcí a reklamních kampaní vzhledem k tomu, že obecná propagace vína má přímý vliv na spotřebu vína v Portugalsku.
(15)
Portugalské orgány uvádějí, že cílem propagačních a reklamních činností, které vyvíjí Viniportugal, není v žádném případě odradit spotřebitele od nákupu vinařských produktů z jiných členských států nebo poškodit jejich pověst. Rovněž nemají přinést prospěch určité výrobní značce nebo jednotlivým producentům.
(16)
Hlavním cílem reklamních kampaní na vnitrostátní úrovni je získat mladé zletilé spotřebitele obou pohlaví pro zdravou konzumaci vína jako alternativy k pivu nebo jiným alkoholickým nápojům.
(17)
Sdružení Viniportugal rovněž podporuje vydávání knih, prospektů a praktických příruček o víně s cílem popularizovat kulturu vína; uzavírá smlouvy s institucemi vyššího vzdělávání na podporu vzdělávání odborníků v odvětví vína a restauratérství; podporuje portugalský svaz someliérů, aby zvýšilo kvalitu vín podávaných ve veřejných prostorách a zajistilo všeobecnou znalost vlastností vína; a konečně Viniportugal podporuje umírněnou a odpovědnou konzumaci vína ve spolupráci se zdravotnickými institucemi tím, že pořádá semináře o boji proti alkoholu v krvi a bezpečnosti silničního provozu a navrhuje kodex správné praxe v oblasti reklamy na víno s cílem propagovat víno důstojným způsobem a vyhnout se podpoře konzumace alkoholu u nezletilých. Portugalské orgány předložily vzorky propagačních materiálů, které prokazují dodržování výše uvedených zásad.
2.2. Podpora portugalského vína na trzích jiných členských států a třetích zemí
(18)
Na druhé straně, co se týče kampaní k propagaci portugalského vína a vinařských produktů na území jiných členských států a třetích zemí, uvedly portugalské orgány, že činnosti vyvíjené na trzích jiných členských států a třetích zemí jsou zacíleny na propagaci portugalských vín a realizují se prostřednictvím zveřejňování reklam v odborných časopisech, rozšiřování informačních bulletinů, účasti na odborných výstavách a podpory návštěv novinářů odborných periodik v Portugalsku. Portugalské orgány tvrdí, že cílem těchto kampaní není odradit spotřebitele od nákupu produktů z jiných členských států nebo poškodit pověst těchto produktů ani přinést prospěch určité výrobní značce nebo jednotlivým producentům. V této souvislosti předložily portugalské orgány příklady a vzorky reklamních kampaní v zahraničním odborném tisku.
3. Opatření v oblasti vzdělávání
(19)
Institut IRV je odpovědný za podporu a zajišťování technického vzdělávání a informačních činností pro hospodářské subjekty v odvětví vína, aby se tak zaručila kvalita vín a vinařských produktů. V letech 1997 až 2002 pořádal tento institut různé vzdělávací akce pro své úředníky (1 449 úředníků), další úředníky státní správy a v menší míře i pro subjekty v daném odvětví (135 zaměstnanců).
(20)
Portugalské orgány zdůrazňují, že náklady na vzdělávací činnost pořádanou IRV v tomto období byly rovněž podpořeny z programů podpory modernizace zemědělství a lesnictví (PAMAF) 6 a z programu Agro - opatření 7, které jsou spolufinancovány Evropským sociálním fondem, kromě obecného školení „Sistema de Informaçao e Gestão Vitivinícola - 2000“, jehož náklady byly 367,12 EUR. Portugalské orgány doplňují, že díky tomu nemusel institut IRV ani hospodářské subjekty přispívat na financování tohoto vzdělávání.
4. Poplatek na podporu vína
(21)
Zkoumané opatření se týká používání výnosů parafiskálního poplatku, který Institut révy a vína (dále jen „IRV “) vybírá od hospodářských subjektů působících v odvětví vína od roku 1995 (9). Cílem tohoto poplatku je zajistit tomuto veřejnému orgánu dostatečné prostředky na provádění úkolů spojených s koordinací odvětví vína v Portugalsku, což představuje více než 62 % rozpočtu na provoz IRV.
(22)
Podle čl. 1 odst. 1 legislativního nařízení 119/97 podléhají vína a vinařské produkty pocházející z ú zemí Portugalska stejně jako vnější produkty prodávané v Portugalsku poplatku na podporu vína, který je náhradou za služby poskytované IRV v souvislosti se všeobecnou podporou a koordinací odvětví vína nebo, v případě autonomních oblastí Azorských ostrovů a Madeiry, za služby poskytované příslušnými regionálními orgány.
(23)
Poplatek na podporu vína se vybírá nejen z vinařských produktů vyráběných a prodávaných v Portugalsku, ale i z produktů vyráběných v Portugalsku a prodávaných v jiných členských státech nebo ve třetích zemích (vývoz) a z vinařských produktů pocházejících z jiných členských států nebo ze třetích zemí a prodávaných v Portugalsku (dovoz).
(24)
Sazbu poplatku každoročně stanoví příslušné orgány ministerstva zemědělství. Sazba se liší podle obalové úpravy produktu a objemu obalu (10).
(25)
Výnosy z poplatku na podporu vína jsou i přes název poplatku určeny především na financování služeb všeobecné koordinace odvětví vína, které poskytuje IRV, a ve druhé řadě na propagaci vína a vinařských produktů.
(26)
Při zahájení řízení se Komise domnívala, že při obecné koordinaci odvětví vína svěřené právními předpisy Společenství a vnitrostátními právními předpisy i při organizování poskytování podpory na propagaci vína institut IRV nevystupuje jako soukromý subjekt, ale jako veřejný orgán, a že se tedy u něj nejedná o státní podporu (viz bod 66 rozhodnutí o zahájení řízení).
(27)
Co se týče činnosti IRV jakožto poskytovatele některých služeb třetím stranám podle podmínek trhu (viz 15. bod odůvodnění výše), institut IRV neměl na základě svého postavení na trhu žádnou hospodářskou výhodu, a tudíž se u něj nejedná o státní podporu (viz bod 70 rozhodnutí o zahájení řízení).
(28)
Na základě informací, které měla Komise k dispozici, se rovněž domnívala, že sdružení Viniportugal nezískalo ekonomickou výhodu, a tudíž se nejednalo o státní podporu ve prospěch tohoto sdružení. Toto mezioborové sdružení je pouze poskytovatelem služeb, který byl vybrán podle objektivních kritérií otevřeným, transparentním a nediskriminujícím postupem, aby poskytoval takové služby (viz bod 87 rozhodnutí o zahájení řízení).
(29)
Ve chvíli zahájení vyšetřovacího řízení se tedy Komise domnívala, že došlo ke státní podpoře ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU ve prospěch hospodářských subjektů odvětví vína z hlediska financování kampaní k propagaci a reklamě v oblasti vína a vinařských produktů (viz bod 80 rozhodnutí o zahájení řízení).
(30)
Co se týče vzdělávání, měla Komise rovněž za to, že se jednalo o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz body 79 a 80 rozhodnutí o zahájení řízení).
(31)
Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, jelikož měla pochybnosti o slučitelnosti těchto dvou druhů podpory s vnitřním trhem.
(32)
Pokud tedy jde o podporu reklamy portugalského vína na trhu jiných členských států a třetích zemí, Komise neměla v době zahájení řízení dostatečné informace, aby uzavřela, zda tyto akce přes uvádění původu vína nesdělují pouze informace o objektivních vlastnostech dotčených produktů a zda neobsahují subjektivní tvrzení o kvalitě produktů pouze z důvodu jejich původu (viz bod 119 rozhodnutí o zahájení řízení).
(33)
Co se týče financování podpor na propagaci a na vzdělávání, Komise měla v souladu s judikaturou Soudního dvora za to, že podpora vnitrostátních producentů může být financována parafiskálními poplatky uloženými i na dovoz od producentů stejného produktu jiných členských států pouze v tom případě, že budou existovat pojistky, že tito producenti mohou využívat všech těchto podpor stejným způsobem jako vnitrostátní producenti. Komise tedy ve stádiu zahájení řízení neměla dostatečné informace k tomu, aby uzavřela, zda v této věci nedochází k diskriminaci mezi vnitrostátními a dovezenými produkty. Nemohla tedy dojít k závěru, zda produkty pocházející z jiných členských států, ze kterých také musel být zaplacen poplatek, mohly stejným způsobem a stejnou měrou využívat všech výhod vyplývajících z uvedeného poplatku jako vnitrostátní produkty (viz bod 135 rozhodnutí o zahájení řízení).
(34)
Komise rovněž požadovala po portugalských orgánech, aby poskytly veškeré informace potřebné k vyhodnocení dotčených opatření, zejména v souvislosti s nediskriminačním charakterem metody financování uvedených podpor (tj. podpor na propagaci a reklamu vína a vinařských produktů v Portugalsku i na území jiných členských států a třetích zemí a podpor na vzdělávání) a v souvislosti s objektivní povahou reklamních kampaní pořádaných na trzích členských států a třetích zemí.
(35)
Toto rozhodnutí zkoumá uplatňování parafiskálního poplatku od jeho vstupu v platnost až do 31. prosince 2006, kdy vstoupily v platnost nové pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, aniž by to mělo vliv na postoj, který Komise zaujme k uplatňování tohoto poplatku na podporu vína po tomto datu.
III. PŘIPOMÍNKY, KTERÉ PŘEDLOŽILO PORTUGALSKO
(36)
V reakci na rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU zaslaly portugalské orgány své připomínky v dopisech ze dne 11. a 13. ledna 2005. Svoji odpověď doplnily dopisem ze dne 24. května 2006.
1. Podpory na vzdělávání
(37)
Co se týče podpor na vzdělávání, portugalské orgány upřesnily následující skutečnosti.
(38)
V letech 1997 až 2000 institut IRV pořádal vzdělávací činnosti v souvislosti se základními otázkami odvětví vína v Portugalsku, které byly určeny zejména zaměstnancům IRV a dalších veřejných orgánů a v menší míře subjektům v odvětví vína.
(39)
Náklady na všechny činnosti podporované a prováděné IRV v uvedeném období byly zcela hrazeny z programů podpory modernizace zemědělství a lesnictví (PAMAF) 6 a z programu Agro - opatření 7, které jsou částečně financovány Společenstvím - Evropským sociálním fondem (ESF) - a částečně z vnitrostátních prostředků - z plánu investic a výdajů na rozvoj ústřední správy.
(40)
Jedinou činností za uvedené období, jejíž náklady byly skutečně hrazeny z rozpočtu IRV, bylo obecné školení „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola 2000“, které proběhlo v roce 2000, s celkovými náklady ve výši 367,12 EUR, a které bylo určeno zaměstnancům regionálních zemědělských odborů (regionálních útvarů ministerstva zemědělství) a zaměstnancům regionálních vinařských výborů, což jsou odpovědné orgány zaručující pravost a kvalitu vín z určitých regionů.
(41)
A konečně, portugalské orgány považovaly za nezbytné zdůraznit, že zanedbatelné náklady na tuto činnost - pouze 367,12 EUR - znamenají, že dopad na hospodářskou soutěž na vnitřním trhu je nulový nebo přinejmenším minimální.
2. Podpory na propagaci a reklamu portugalského vína na trzích jiných členských států a třetích zemí
(42)
Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně podpory reklamy portugalského vína na trhu jiných členských států a třetích zemí, poskytly portugalské orgány tyto informace:
(43)
Propagační a reklamní činnosti sdružení Viniportugal v Portugalsku a na území jiných členských států a třetích zemí jsou obecné povahy, netýkají se konkrétních odvětví a nejsou zacílena na propagaci určitých podniků nebo jednotlivých producentů.
(44)
Cílem těchto kampaní není poškodit pověst vinařských produktů z jiných členských států ani odradit spotřebitele od nákupu vinařských produktů z jiných členských států a tyto kampaně se řídí platnými právními předpisy Společenství (tj. předpisy týkajícími se označování a obchodní úpravy potravin a reklam na potraviny). Reklamní činnosti sdružení Viniportugal v jiných členských státech Evropské unie a ve třetích zemích tedy dodržují negativní kritéria uvedená v odstavcích 18 až 30 pokynů Společenství ke státním podporám na reklamu výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES a určitých výrobků, které v této příloze uvedeny nejsou (11) (dále jen „pokyny ke státním podporám na reklamu“), jež platilo v době provádění dotčené podpory.
(45)
Tyto činnosti rovněž splňuji pozitivní kritéria stanovená v odstavci 31 a násl. pokynů ke státním podporám na reklamu. Cílem těchto činností je skutečně seznámit spotřebitele v jiných členských státech s portugalskými víny, a napomoci tak rozvoji činností portugalského odvětví vína ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
(46)
Cílem kampaní sdružení Viniportugal mimo Portugalsko je představit základní vlastnosti portugalského vína a pozvat spotřebitele z jiných členských států a třetích zemí, aby ochutnali produkty, které neznají. Kampaně neobsahují žádné subjektivní prohlášení o kvalitě produktů pouze na základě jejich původu, což je v souladu s pokyny ke státním podporám na reklamu.
(47)
Portugalské orgány tedy prohlašují, že reklamní činnosti sdružení Viniportugal v jiných členských státech Evropské unie a ve třetích zemích je třeba považovat za slučitelné s vnitřním trhem ve světle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a pokynů ke státním podporám na reklamu.
(48)
Na podporu svého tvrzení předložily portugalské orgány příklady a vzorky reklamních kampaní v zahraničním odborném tisku.
3. Financování propagačních a reklamních kampaní portugalského vína v jiných členských státech a třetích zemích
(49)
Co se týče pochybností Komise ohledně financování kampaní určených na propagaci a reklamu vína v jiných členských státech a třetích zemích, portugalské orgány zdůrazňují, že v období 1997-2005 představovaly příjmy z poplatku uvaleného na produkty pocházející z jiných členských států pouze 15 % celkových příjmů z tohoto poplatku.
Roční příjmy z poplatku na podporu vína (roční průměr za období 1998-2005 (12))
Původ
Částka
(EUR)
%
Vína a vinařské produkty portugalského původu
7 327 957
85 %
Vína a vinařské produkty pocházející z jiných členských států a ze třetích zemí
1 293 169
15 %
Průměrné roční příjmy celkem (1998-2005)
8 621 126
100 %
(50)
V této souvislosti mají portugalské orgány za to, že dovážené produkty se podílejí na úhradě pouze části obecné propagace vína a vinařských produktů prováděné v Portugalsku, která je přínosem jak pro portugalské produkty, tak pro produkty pocházející z jiných členských států. Podle portugalských orgánů je ostatní financování obecné propagace zajištěno částí dávky uvalené na vnitrostátní produkty, které mají do stejné míry prospěch z výhod, jež z nich plynou. Portugalské orgány na druhé straně uvedly, že průměrné náklady na obecnou propagaci vína a vinařských produktů jsou mnohem vyšší, než je částka přidělovaná sdružení Viniportugal pocházející z poplatku na podporu uvaleného na produkty jiných členských států. Podle portugalských orgánů představuje podpora udělovaná každoročně sdružení Viniportugal v dotčeném období 25 až 45 % příjmu z poplatku na podporu vína (viz 15. bod odůvodnění výše). Z této částky pouze 15 % pochází z poplatku uvaleného na produkty dovážené z jiných členských států. Zbylých 85 % pochází z příjmů z daně uvalené na portugalské produkty (13). Činnost sdružení Viniportugal je tedy zejména financována z příjmů z poplatku uvaleného na portugalské produkty.
(51)
Portugalské orgány dodávají, že během tohoto období představovaly výdaje sdružení Viniportugal na akce spojené s obecnou podporou vína v Portugalsku průměrně 32 % celkových výdajů tohoto sdružení.
Výdaje sdružení Viniportugal (roční průměr za období 1998-2005 (14))
Činnosti
Částka
(EUR)
%
Propagační a reklamní akce v jiných členských státech a třetích zemích
1 119 293
68 %
Akce na obecnou propagaci vína v Portugalsku
525 698
32 %
Průměrné roční výdaje celkem (1998-2005)
1 644 991
100 %
(52)
Vzhledem k tomu, že příspěvek produktů z jiných členských států k činnosti sdružení Viniportugal představuje maximálně 15 % celkových příjmů tohoto sdružení plynoucích z poplatku na podporu vína, dospěly portugalské orgány k závěru, že příspěvek těchto produktů je tedy omezen na financování stěží jedné části výdajů na akce obecné propagace, které sdružení Viniportugal v Portugalsku pořádá.
(53)
Tyto akce, z nichž mohou podle portugalských orgánů mít užitek portugalské produkty i produkty dovážené z jiných členských států, byly na jedné straně financovány z příspěvku produktů z jiných členských států a na straně druhé z příspěvku portugalských produktů.
(54)
Zbývající část příspěvku získaného z portugalských produktů - na činnost sdružení Viniportugal - byla určena na financování všech akcí na propagaci a reklamu portugalských vín v jiných členských státech a třetích zemích, kdy se tedy jednalo o jediný zdroj financování těchto činností.
(55)
Portugalské orgány závěrem prohlašují, že neexistuje diskriminační zacházení mezi vnitrostátními víny a vinařskými produkty a těmi, které pocházejí z jiných členských zemí, z toho důvodu, že (i) obě kategorie přispívají k financování činností obecné propagace vína a vinařských produktů v Portugalsku, jež jsou přínosem jak pro vnitrostátní produkty, tak pro produkty dovážené z jiných členských států; (ii) kampaně na propagaci a reklamu pořádané sdružením Viniportugal v jiných členských státech a třetích zemích, které jsou přínosem pouze pro portugalské víno, jsou financovány výhradně z příjmů z poplatku, který se vybírá z vnitrostátních vín a vinařských produktů.
(56)
Podle portugalských orgánů je tedy třeba finanční mechanismus dotčené podpory považovat za slučitelný s články 107 a 110 SFEU.
IV. POSOUZENÍ
1. Existence podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU
(57)
Na výrobu a obchod týkající se výrobků odvětví vína se v souladu s článkem 71 nařízení (ES) č. 1493/99 (15) o společné organizaci trhů s těmito produkty použijí články 107 až 109 SFEU.
(58)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(59)
Aby se na určité opatření vztahovalo ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU, musí současně splňovat čtyři specifické podmínky: 1 opatření musí být financováno státem nebo ze státních prostředků, 2 musí se selektivně vztahovat pouze na určité podniky nebo určitá odvětví výroby, 3 pro podniky, kterým se podpora poskytuje, musí zahrnovat hospodářskou výhodu, 4 musí ovlivňovat obchod uvnitř Společenství a musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(60)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyslovila Komise své pochybnosti ohledně následujících otázek: za prvé ohledně slučitelnosti propagačních opatření na trzích ostatních členských států a třetích zemí s článkem 107 SFEU, za druhé ohledně slučitelnosti vzdělávání organizovaného IRV s článkem 107 SFEU a za třetí ohledně slučitelnosti s článkem 110 SFEU, pokud jde o financování propagačních opatření financovaných pomocí parafiskálního poplatku na trzích jiných členských států a třetích zemí. Komise proto své vyšetřovací řízení omezí na tyto otázky.
1.1. Státní prostředky
(61)
Podpory, které jsou předmětem tohoto vyšetřovacího řízení, byly financovány prostřednictvím parafiskálního poplatku nazývaného „na podporu vína“.
(62)
Pokud jde o otázku, zda je možné výnosy z parafiskálních poplatků považovat za státní prostředky, je nutné připomenout, že u státních zdrojů nelze rozlišovat mezi případy, kdy je podpora přímo poskytnuta státem, a těmi, kdy je poskytnuta veřejnými nebo soukromými orgány, které jsou určené nebo zřízené státem (16).
(63)
Dne 15. července 2004 Soudní dvůr Evropských společenství ve svém rozsudku vyneseném ve věci Pearle (17) (věc C-345/02) uvedl, že povinné příspěvky všech podniků v odvětví shromažďované prostřednictvím jedné organizace nemohou být považovány za státní prostředky, pokud jsou současně splněny čtyři následující podmínky:
a)
Dotčené opatření je určeno profesní organizací, která zastupuje podniky a zaměstnance daného odvětví, a neslouží jako nástroj výkonu politiky vymezené státem;
b)
takto stanovené cíle jsou financovány zcela z příspěvků podniků daného odvětví;
c)
způsob financování a procentuální podíl/výši příspěvků stanoví v profesní organizaci daného odvětví zástupci zaměstnavatelů a zaměstnanců bez jakéhokoliv zásahu státu;
d)
příspěvky se povinně použijí na financování opatření bez možného zásahu státu.
(64)
Zdá se, že oznámené opatření všechny tyto podmínky nesplňuje. Poplatek nazvaný „na podporu vína“ je stanoven portugalským orgánem na základě legislativního nařízení (viz 11. bod odůvodnění) jako nástroj pro výkon politiky přijaté portugalskou vládou, a to podpory vína. Portugalský orgán má navíc jako zákonodárce možnost zasahovat do stanovení způsobů financování opatření a použití příspěvků. V tomto případě vyplývá zásah portugalského státu jasně z ustanovení legislativních nařízení č. 137/95 ze dne 14. června a č. 119/97 ze dne 15. května.
(65)
Vzhledem k tomu, že nejsou splněny podmínky a), c) a d) rozsudku ve věci Pearle, výnosy z poplatku nazvaného „na podporu vina“ se tudíž považují za „státní zdroje“.
1.2. Existence selektivní výhody
(66)
Rovněž je nutné ověřit, zda analyzovaný mechanismus „narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Existenci podpory je nutno stanovit na úrovni možných příjemců podpory vína a příslušného financování.
(67)
Aby vyrovnání poskytnuté ze státních zdrojů představovalo státní podporu ve smyslu článku 107, musí poskytovat ekonomické zvýhodnění, které by nebylo možné získat za normálních tržních podmínek, a tato výhoda musí být selektivní. Kritérium selektivity je splněno, pokud je uvedené zvýhodnění vyhrazeno několika podnikům nebo jednomu odvětví hospodářské činnosti. Tato podmínka je tudíž v tomto případě splněna, neboť odvětví vína a vinařské produkty jsou jasně vymezeny.
(68)
Při zahájení vyšetřovacího řízení určila Komise za příjemce hospodářské subjekty, které jsou příjemci služeb poskytovaných IRV a sdružením Viniportugal. Bez ohledu na to, zda financování činností IRV představuje státní podporu ve prospěch této organizace, vyvstává rovněž otázka, zda je možné kvalifikovat podle čl. 107 odst. 1 SFEU jako státní podporu služby poskytované touto organizací ve prospěch odvětví vína. Není pochyb o tom, že subjekty dotčeného odvětví (výrobci, zpracovatelé, velkoobchodníci, maloobchodníci atd.) jsou podniky vykonávajícími hospodářskou činnost.
(69)
Podle judikatury Soudního dvora se za podpory považují zejména zásahy, které různou formou zmírňují náklady, jež běžně zatěžují rozpočet podniku, a které, aniž by byly dotacemi v přísném slova smyslu, jsou proto stejné povahy a mají stejné účiny (18).
(70)
Proto je na druhém místě důležité odpovědět na otázku, zda a případně v jaké míře činnosti financované těmito „státními zdroji“, tj. služby nabízené příslušnému odvětví IRV a propagační akce organizované sdružením Viniportugal, představují pro hospodářské subjekty daného odvětví ekonomické zvýhodnění.
(71)
Pokud jde o služby IRV, je nutné na jedné straně vědět, zda a případně v jaké míře by bez služeb zajišťovaných IRV musely nést hospodářské subjekty odvětví vína v Portugalsku náklady za dané služby a zda tyto služby představují náklady, jež běžně zatěžují rozpočet podniku. Za tímto účelem je nutno rozlišit tři různé skupiny služeb:
1.2.1. Služby IRV jako generálního koordinátora daného odvětví
(72)
Komise je toho názoru, že služby a činnosti IRV jako generálního koordinátora odvětví vína a zejména služby týkající se dozorování, kontroly, certifikace, auditu a řízení tržních mechanismů představují důsledek dodržování požadavků stanovených právními předpisy Společenství a vnitrostátními právními předpisy a jako takové nepředstavují činnosti, jež běžně zatěžují rozpočet podniku, nýbrž činnosti, které vyplývají ze základních funkcí státu.
1.2.2. Služby spojené se vzděláváním
(73)
Nicméně pokud jde o financování školení určených hospodářským subjektům daného odvětví, zdá se jasné, že se jedná o výhodu ve prospěch těchto subjektů, neboť vzdělávání představuje činnost, jež běžně zatěžuje rozpočet podniků.
(74)
Podle informací poskytnutých portugalskými orgány při zahájení řízení byla všechna školení s výjimkou školení obecného zájmu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola - 2000“, jehož náklady činily 367,12 EUR, spolufinancována Evropským sociálním fondem, a nebyla tudíž financována z výnosů parafiskálního poplatku. Z tohoto důvodu nejsou dotčená školení předmětem tohoto vyšetřovacího řízení.
(75)
Pokud jde o jediné školení financované z výnosů z poplatku na podporu vína, tj. školení obecného zájmu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola - 2000“, Komise uvedla, že na základě nové informace došlo ke změně jeho kvalifikace jako státní podpory. Podle nově poskytnutých informací bylo toto školení určeno výlučně zaměstnancům regionálních odborů ministerstva zemědělství a zaměstnancům regionálních vinařských výborů, které jsou příslušnými státními úřady v oblasti kontroly a ověřování pravosti a jakosti vín v dotčených regionech. Z těchto informací vyplývá, že se nejedná o opatření podpory určené příjemcům služeb poskytovaných IRV, ale o opatření spojené se vzděláváním uvnitř státní správy.
(76)
Na základě výše uvedeného nepředstavuje toto vzdělávání státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
1.2.3. Služby v oblasti realizace propagačních akcí
(77)
Pokud jde o realizaci akcí na propagaci vína a vinařských produktů prostřednictvím sdružení Viniportugal, jedná se skutečně o ekonomické zvýhodnění hospodářských subjektů daného odvětví a zejména odvětví vína v Portugalsku. Organizování propagace těchto produktů je nákladem, jenž běžně zatěžuje rozpočet podniku.
(78)
Proto Komise dospěla k závěru, že poskytování služeb spočívající v realizaci propagačních akcí představuje selektivní výhodu ze státních prostředků ve prospěch hospodářských subjektů odvětví vína v Portugalsku.
1.3. Ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže
(79)
Za účelem stanovení, zda předmětné podpory spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, je nakonec nutné stanovit, zda mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy a zda narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby.
(80)
Soudní dvůr dospěl k závěru, že pokud zvýhodnění poskytnuté členským státem posílí postavení určité kategorie podniků vůči jiným konkurenčním podnikům v rámci obchodu uvnitř Společenství, je nutné považovat tento obchod za ovlivněný dotčeným zvýhodněním (19).
(81)
Jeví se, že opatření, která jsou předmětem šetření, obchod mezi členskými státy ovlivnit mohou, neboť domácí výrobu zvýhodňují na úkor výroby ostatních členských států. Odvětví vína je na úrovni Společenství široce otevřeno hospodářské soutěži, a je tudíž velmi citlivé na jakákoliv opatření ve prospěch toho či onoho členského státu.
(82)
Skutečnost, že mezi členskými státy existují obchodní výměny v odvětví vína a vinařských produktů, dokazuje existence společné organizace trhů v tomto odvětví.
(83)
Níže uvedená tabulka uvádí příklad úrovně obchodních výměn těchto produktů ve Společenství v rozmezí let 1999 až 2004 (20).
1 000 hl
Rok
Dovoz EU
Vývoz EU
1999 (EU-15)
35 595
40 921
2000 (EU-15)
-
-
2001 (EU-15)
32 699
35 558,4
2002 (EU-15)
31 810,3
35 002,9
2003 (EU-15)
33 024,7
35 343
2004 (EU-25)
35 513,3
38 696,4
(84)
Proto pokud jde o financování propagačních akcí a reklamy na víno a vinařské produkty z části výnosů z poplatku nazývaného „na podporu vína“, potvrzuje Komise v souladu s čl. 107 odst. 1 SFEU svoje stanovisko týkající se existence státní podpory ve prospěch hospodářských subjektů odvětví vína a vinařských produktů.
1.4. Závěry o povaze „podpory“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(85)
Komise se ve světle výše uvedeného domnívá, že opatření ve prospěch hospodářských subjektů odvětví vína a vinařských produktů poskytují ze státních zdrojů financované zvýhodnění, na které ostatní subjekty nemají nárok. Toto zvýhodnění narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, a proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy. V důsledku toho Komise dospěla k závěru, že tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU.
2. Legitimita podpor propagace a reklamy
(86)
Portugalské orgány Komisi v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU neoznámily ustanovení, kterými se zavádí jmenovaný parafiskální poplatek, ani ji neinformovaly o financování činností ve prospěch odvětví vína.
3. Posouzení slučitelnosti podpor propagace a reklamy
(87)
Zásada neslučitelnosti zakotvená v čl. 107 odst. 1 SFEU nicméně zná výjimky.
(88)
Zejména čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(89)
Podle sdělení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 posouzena v souladu s pravidly a pokyny platnými v okamžiku, kdy je podpora poskytnuta.
(90)
Proto je slučitelnost podpor poskytnutých před 1. lednem 2002 nutno ověřit ve světle právního rámce platného pro státní podpory určené na reklamu zemědělských produktů a některých produktů nespadajících do přílohy II Smlouvy o EHS (21) a slučitelnost podpor poskytnutých po tomto datu ve světle již zmíněných pokynů ke státní podpoře na reklamu, aniž jsou dotčena zvláštní prováděcí pravidla stanovená ve výše uvedených pokynech.
(91)
Právní rámec z roku 1987 a uvedené pokyny nicméně v podstatě sdílejí stejné zásady. Stanoví záporná a kladná kritéria, která musí všechny režimy vnitrostátních podpor dodržovat. Nesmí se tedy jednat o reklamní opatření, která jsou v rozporu s článkem 28 Smlouvy (nyní článek 34 SFEU ) nebo s odvozeným právem Společenství, a tato opatření nesmějí být zaměřena na podporu určitých podniků.
3.1. Obecné propagační akce v Portugalsku
(92)
Podle informací zaslaných portugalskými orgány je možné dojít k závěru, že tato opatření mají cíle, které jsou v souladu s mnohými z kladných kritérií obsažených ve výše uvedených ustanoveních, neboť spadají buď pod cíl rozvoje malých a středních podniků či některých oblastí nebo pod cíl zlepšení produktů vysoké jakosti nebo zdravé výživy.
(93)
Portugalské orgány mimo jiné vysvětlily, že sdělení předávaná prostřednictvím propagačních akcí a reklamy jsou obecného charakteru, spočívají především v realizaci výstav, účasti na veletrzích a vydávání katalogů a jiných nosičů, nemají za cíl odradit spotřebitele od nákupu výrobků jiných členských států nebo uvedené produkty očerňovat a nejsou ve prospěch konkrétního podniku či jednotlivého výrobce.
(94)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (bod 108) Komise uvedla, že veřejné podpory poskytnuté na financování propagačních akcí do 1. ledna 2002 jsou v tomto případě v souladu s kritérii stanovenými v příslušných ustanoveních Společenství.
(95)
Od 1. ledna 2002 bod 8 pokynů Společenství ke státní podpoře na reklamu produktů spadajících do přílohy I Smlouvy o ES a některých produktů nespadajících do přílohy I stanoví, že propagační akce, jako šíření vědeckých poznatků, organizace veletrhů a výstav nebo účast na podobných akcích či analogických iniciativách v odvětví veřejných vztahů včetně průzkumu veřejného mínění a průzkumu trhu, nejsou považovány za reklamu. Státní podpory týkající se takové propagace v širším slova smyslu jsou předmětem bodů 13 a 14 pokynů Společenství pro státní podpory v zemědělství.
(96)
Bod 13.2 zemědělských pokynů týkající se státních podpor v zemědělství stanoví, že podpory lze poskytnout na využití znalců nebo služeb tohoto druhu včetně technických studií, studií proveditelnosti a koncepčních studií, jakož i průzkumů trhu, pokud dotčené činnosti mají za cíl zlepšení jakosti zemědělských produktů. Bod 14 dále umožňuje poskytnutí podpor v oblasti technické pomoci v zemědělství. Zejména jsou povoleny podpory týkající se šíření nových technologií.
(97)
Výše popsané podpory mohou spadat do první či do druhé z těchto kategorií, neboť jejich konečným cílem je poskytnout dotčené produkci technickou pomoc v podobě podpory uvádění na trh jakostních zemědělských produktů a obecného seznamování s vlastnostmi těchto produktů.
(98)
Povoleny jsou v tomto případě podpory pokrývající 100 % nákladů. Aby se však zamezilo poskytování vysokých částek velkým společnostem, celková výše podpory, kterou je možno v souladu s těmito dvěma body poskytnout, nesmí překročit 100 000 EUR na příjemce a na tříleté období, nebo jedná-li se o podpory poskytované podnikům spadajícím do kategorie malé a střední podniky tak, jak je vymezila Komise, 50 % způsobilých výdajů, přičemž se použije nejvyšší částka. Za účelem výpočtu výše podpory je za příjemce považován ten, komu jsou služby určeny.
(99)
Portugalské orgány vysvětlily, že v případě všeobecných akcí obecně platného dosahu, jejichž skutečný příjemce je zcela rozmělněný mezi všemi subjekty vinařského oboru, zůstane tudíž úroveň podpory na příjemce a období tří let pod prahem 100 000 EUR.
(100)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (bod 114) Komise uvedla, že veřejné podpory poskytnuté na financování propagačních akcí po 1. lednu 2002 se v tomto případě zdají v souladu s kritérii stanovenými v příslušných ustanoveních Společenství.
(101)
S ohledem na informace poskytované portugalskými orgány v průběhu šetření tohoto spisu a při neexistenci opačných připomínek třetích stran po zahájení formálního vyšetřovacího řízení potvrzuje Komise své stanovisko ke slučitelnosti s ustanoveními Společenství v oblasti akcí na všeobecnou propagaci vína zajišťovaných sdružením Viniportugal v Portugalsku tak, jak jej vyjádřila při zahájení řízení (22).
-
v tomto názoru bere Komise na vědomí zejména záruky poskytnuté portugalskými orgány, které se týkají: cílů daného opatření: rozvoje malých a středních podniků či některých oblastí nebo zlepšení vysoce jakostních produktů a produktů zdravé výživy (bod 32 pokynů ke státní podpoře na reklamu);
-
povahy propagací: sdělení předávaná prostřednictvím propagačních akcí a reklamy jsou obecného charakteru, spočívají především v realizaci výstav, účasti na veletrzích a vydávání katalogů a jiných nosičů, nemají za cíl odradit spotřebitele od nákupu výrobků jiných členských států nebo uvedené produkty očerňovat a nejsou ve prospěch konkrétního podniku či jednotlivého výrobce (bod 20 pokynů ke státní podpoře na reklamu);
-
stanovení horního limitu podpory: opatření jsou zcela financována z parafiskálních poplatků a finanční úsilí odborníků dosahuje při těchto propagacích z definice 50 % jejich nákladů. Navíc v případě všeobecných akcí obecně platného dosahu, jejichž skutečný příjemce je zcela rozmělněný mezi všemi subjekty vinařského oboru, zůstává úroveň podpory na příjemce a období tří let pod prahem 100 000 EUR.
3.2. Propagační akce a reklama týkající se portugalského vína na trzích ostatních členských států a třetích zemí
(102)
Pokud jde o propagační akce a reklamu portugalského vína na trzích ostatních členských států a třetích zemí zajišťovaných sdružením Viniportugal, zejména po 1. lednu 2002, uvedla Komise pochybnosti o slučitelnosti těchto akcí s ustanoveními pokynů ke státní podpoře na reklamu.
(103)
V souladu s bodem 4.1 těchto pokynů je přípustné, aby členský stát přímo či nepřímo podnikal propagační akce na trhu ostatních členských států s cílem seznámit spotřebitele ostatních členských států či oblastí se zemědělskými produkty, nebo dokonce s celou kategorií produktů jiného členského státu. Nicméně je nutné, aby tyto propagační akce předávaly objektivní informace o vlastnostech dotčených produktů a neobsahovaly subjektivní tvrzení o jakosti produktů pouze na základě jejich původu.
(104)
Při zahájení řízení však neměla Komise dostatečné informace k tomu, aby mohla dojít k závěru, že i přesto, že tyto propagační akce zmiňují původ vín, předávají pouze informace o objektivních vlastnostech dotčených produktů a neobsahují subjektivní tvrzení o jakosti produktů pouze na základě jejich původu. Portugalské orgány byly tudíž vyzvány, aby prokázaly, že případný odkaz na původ produktů je v souladu s těmito podmínkami.
(105)
Komise vzala v úvahu ujištění poskytnutá portugalskými orgány ohledně (i) obecné povahy propagačních akcí sdružení Viniportugal (viz výše uvedený 37. bod odůvodnění); (ii) skutečnosti, že se propagační akce a reklama sdružení Viniportugal v Portugalsku a na území ostatních členských států a třetích zemí netýkají konkrétních značek ani nemají za cíl propagovat určité podniky či jednotlivé výrobce (viz výše uvedený 37. bod odůvodnění); (iii) že propagační akce nemají za cíl očernit vinařské produkty jiných členských států, nesnaží se odradit spotřebitele od nákupu vinařských produktů v jiných členských státech a jsou v souladu s platnými právními předpisy Společenství (a to právními předpisy týkajícími se označování a obchodní úpravy potravin a související reklamy) (viz výše uvedený 38. bod odůvodnění); (iv) skutečnosti, že cílem těchto akcí je seznámit spotřebitele jiných členských států s portugalskými víny a podpořit tak rozvoj činností portugalského odvětví vína ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU (viz výše uvedený 39. bod odůvodnění); a konečně, (v) skutečnosti, že účelem propagačních akcí sdružení Viniportugal mimo Portugalsko je informovat o základních vlastnostech portugalského vína a vyzvat tak spotřebitele jiných členských států a třetích zemí k degustaci těchto pro ně zatím neznámých produktů a že propagační akce neobsahují žádná subjektivní prohlášení o jakosti produktů založená pouze na jejich původu (viz výše uvedený 40. bod odůvodnění).
(106)
Na základě doplňujících informací poskytnutých portugalskými orgány a při neexistenci opačných připomínek třetích stran po zahájení formálního vyšetřovacího řízení byla Komise s to uzavřít, že pochybnosti vyjádřené při zahájení řízení týkající se objektivní povahy propagačních a reklamních akcí podniknutých na trzích členských států a třetích zemí byly rozptýleny.
(107)
Ve světle výše uvedeného považuje Komise podporu obecné propagace vína v Portugalsku, jakož i podporu propagace a reklamy portugalského vína na trzích ostatních členských států a třetích zemí za slučitelnou s kladnými a zápornými kritérii stanovenými v pokynech ke státní podpoře na reklamu.
4. Financování podpor
(108)
Pokud se jedná o státní podporu financovanou pomocí parafiskálního poplatku, předmětem vyšetřovacího řízení ze strany Komise musí být jak činnosti financované podporou, tak i financování samotných podpor. Případná neslučitelnost financování státní podpory se společným trhem by totiž způsobila následnou neslučitelnost samotných podpor, a to i v případě, že by bylo poskytnutí podpory v souladu s platnými pravidly hospodářské soutěže.
(109)
Podle ustálené judikatury nespadají poplatky do působnosti ustanovení SFEU týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování podpory, takže jsou její nedílnou součástí (23). Aby mohl být poplatek nebo část poplatku považován za nedílnou součást opatření podpory, musí nutně existovat vztah omezující závislosti mezi poplatkem a podporou podle příslušných vnitrostátních předpisů (24) v tom smyslu, že výtěžek z poplatku je nezbytně určen na financování podpory. Při existenci takové vazby výtěžek z poplatku přímo ovlivňuje výši podpory (25) a v důsledku toho i posouzení slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem (26).
(110)
Dále je tedy nutné zkoumat, zda poplatek na podporu vína splňuje výše uvedené podmínky.
4.1. Poplatek na podporu vína jako nedílná součást podpor propagace
(111)
Na prvním místě je nutné posoudit, zda je výtěžek z poplatku nezbytně určen k financování podpory. V této souvislosti je nutno upozornit na skutečnost, že jak v legislativním nařízení č. 137/95, tak i v legislativním nařízení č. 119/97, kterým se stanoví výjimky, je stanoveno, že „příslušný procentuální podíl z výtěžku z poplatku na podporu, který má každoročně povinnost stanovit ministr zemědělství a který nicméně nepředstavuje nikdy méně než 25 %, je určen na obecné propagační akce v oblasti vína a vinařských produktů“ (čl. 11 odst. 2 legislativního nařízení č. 119/97). V tomto smyslu je část výtěžku z poplatku povinně - v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy - určena na financování propagačních opatření, která jsou předmětem podpory.
(112)
Dále čl. 1 odst. 1 legislativního nařízení č. 119/97, kterým je vymezen rámec uplatnění poplatku, stanoví, že „na vína a vinařské produkty […] se vztahuje poplatek na podporu jako protihodnota vůči službám poskytovaným IRV v oblasti obecné podpory a celkové koordinace daného odvětví“. Na druhém místě je nutné posoudit, zda výtěžek z poplatku přímo ovlivňuje výši podpory. V této souvislosti je nutno zdůraznit, že poplatek na podporu představuje jediný zdroj financování podpor propagace a reklamy, které jsou předmětem tohoto posuzování, a snížení výtěžku z poplatku by tedy následně předpokládalo snížení zdrojů financování propagačních opatření.
(113)
Proto se Komise domnívá, že v tomto případě je výtěžek z poplatku nezbytně určen na financování podpory a přímo ovlivňuje její výši. Na závěr je nutno shrnout, že v souladu s judikaturou Soudního dvora existuje podle vnitrostátních právních předpisů mezi poplatkem a podporou vztah omezující závislosti a poplatek na podporu vína je nedílnou součástí opatření podpory, jež je předmětem posuzování. V důsledku toho musí být financování akcí z poplatku rovněž posouzeno Komisí.
4.2. Uvalení poplatku na vyvážené produkty
(114)
Jak je zmíněno ve výše uvedeném 9. bodě odůvodnění, poplatek se vztahuje jak na portugalské produkty určené ke spotřebě v Portugalsku, tak i na produkty určené k vývozu.
(115)
V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (bod 143) Komise uvádí, že se nezdá, že by při propagačních či reklamních akcích docházelo k diskriminaci mezi domácími výrobky určenými pro domácí trh a výrobky určenými k vývozu.
(116)
Pokud jde o otázku, do jaké míry produkty určené k vývozu těží z obecných propagačních opatření v Portugalsku, dospěla Komise s ohledem na informace poskytované portugalskými orgány během šetření tohoto spisu a při neexistenci opačných připomínek třetích stran po zahájení formálního vyšetřovacího řízení k závěru, že tato kategorie produktů v široké míře těží ze všech zvýhodnění vyplývajících z dotčeného poplatku a dále má značný prospěch z propagačních akcí na území jiných členských států a třetích zemí.
4.3. Uvalení poplatku na dovážené produkty
(117)
V souladu s judikaturou Soudního dvora (27) je Komise obvykle toho názoru, že financování státní podpory prostřednictvím povinných odvodů může mít dopad na podporu, jelikož má ochranný účinek přesahující podporu ve vlastním slova smyslu. Dotčený poplatek ve skutečnosti představuje povinný odvod. Podle stejné judikatury je Komise toho názoru, že podpora domácím výrobcům nemůže být financována z parafiskálních poplatků, jimiž je zatížen rovněž dovoz výrobců stejného produktu z jiných členských států, ledaže by existovaly záruky, že i ti mohou stejným způsobem jako domácí výrobci využívat všech těchto zvýhodnění.
(118)
Při zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise tedy uvedla, že pokud musel být za výrobky pocházející z ostatních členských států rovněž zaplacen poplatek, musely portugalské orgány ještě prokázat, že mezi domácími a dovezenými výrobky neexistuje žádná diskriminace a že dovezené výrobky, za které byl zaplacen poplatek, budou stejným způsobem a stejnou měrou jako domácí výrobky využívat všech z toho vyplývajících výhod (28).
(119)
Již bylo shledáno, že propagační a reklamní akce týkající se vína a vinařských produktů a zajišťované sdružením Viniportugal jsou financovány z části výnosů z poplatku na podporu vína.
(120)
Ve svých dalších připomínkách a informacích portugalské orgány přinesly ujištění, že příspěvek z výnosů z poplatku vybraného za dovezené produkty byl stěží použit na financování části nákladů na obecné propagační akce, které sdružení Viniportugal realizovalo v Portugalsku. Portugalské orgány potvrdily, že propagační a reklamní akce organizované na trzích ostatních členských států a třetích zemí ve prospěch portugalského vína a vinařských produktů jsou výlučně financovány z výnosů z poplatku vybraného za domácí výrobky.
(121)
Informace poskytnuté portugalskými orgány dokazují, že dovezené výrobky těží z obecných propagačních akcí v Portugalsku poměrným způsobem. Jak je již popsáno výše v 16. a 17. bodě odůvodnění, je hlavním cílem reklamních akcí organizovaných na vnitrostátní úrovni získat mladé dospělé spotřebitele obou pohlaví pro zdravou spotřebu vína jako alternativy k pivu nebo jiným alkoholickým nápojům. Portugalské orgány poskytly z propagačních akcí a osvětových projektů financovaných z dotčeného poplatku také reklamní vzorky. Jelikož mají propagační akce za cíl obecně podporovat spotřebu vína, dovážené produkty těží z uvedených opatření stejnou měrou.
(122)
Poskytnuté informace nicméně nestačí k prokázání skutečnosti, že výnosy z poplatku vybraného za dovezené produkty nepřispěly k financování propagačních a reklamních akcí realizovaných na trzích ostatních členských států a třetích zemí, z kterých naopak výlučně těží portugalské víno. Zejména podle číselných údajů poskytnutých portugalskými orgány dosahovaly průměrné výnosy z poplatku vybraného za dovezené produkty v období od roku 1998 do roku 2005 výše 1 293 169 EUR, zatímco ve stejném období věnovalo sdružení Viniportugal na obecné propagační akce v Portugalsku ročně průměrně 525 698 EUR (viz výše uvedený 36. a 38. bod odůvodnění).
(123)
I když vnitrostátní právní předpisy stanoví povinnost přidělit na obecnou propagaci vína a vinařských produktů určitý procentuální podíl z výtěžku z poplatku, který není nikdy nižší než 25 %, mezi těmito dvěma částmi výtěžku z poplatku neexistuje oddělené účetnictví. Portugalské orgány mohly předložit pouze odhady části výtěžku z poplatku vybraného za dovezené produkty a určeného na obecnou propagaci.
(124)
Vzhledem k judikatuře citované ve výše uvedeném 116. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že opatření financovaná z poplatku představují státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU, jakož i ke skutečnosti, že poplatek má diskriminační charakter, což je v rozporu s článkem 110 SFEU, neboť poplatek se rovněž vztahuje na výrobky pocházející z ostatních členských států, aniž by tyto výrobky těžily ze všech výhod z dotčeného poplatku vyplývajících, se tedy Komise domnívá, že výnos z poplatku získaný zatížením výrobků dovážených z jiných členských států za účelem financování propagačních akcí uskutečňovaných sdružením Viniportugal na trzích ostatních členských států a třetích zemí představuje financování podpory, které je neslučitelné s pravidly volného pohybu zboží, a v důsledku toho jsou takto financované státní podpory ve stejné míře neslučitelné se Smlouvou.
(125)
Na základě informací a záruk poskytnutých portugalskými orgány (viz 104. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) může Komise právoplatně dospět k závěru, že výrobci a obchodníci z ostatních členských států těžili stejnou měrou jako portugalští výrobci z opatření podpory obecné propagace organizované v Portugalsku.
(126)
Portugalské orgány však nepopřely, že výrobci a obchodníci z ostatních členských států nemohou těžit z opatření podpory propagace a reklamy mimo území Portugalska organizovaných výlučně ve prospěch portugalských vín.
(127)
Podle ustálené judikatury Soudního dvora, pokud je výnos odvodů, které postihují domácí a dovážené výrobky na základě shodných kritérií, určen k financování činností, z nichž zvláště těží domácí výrobky podléhající odvodům, může z toho vyplývat, že příspěvek vybíraný podle týchž kritérií je nicméně diskriminačním odvodem v rozsahu, v jakém je odvod uvalený na domácí výrobky neutralizován výhodami, k jejichž financování slouží, zatímco odvod zatěžující dovezené výrobky představuje čistou zátěž (29).
(128)
V tomto případě nemůže být tudíž vyloučeno, že nedošlo k diskriminaci dovezených výrobků. Z informací poskytnutých portugalskými orgány naopak vyplývá, že dovezené výrobky byly zatíženy poplatkem stejnou měrou jako domácí výrobky, ale netěžily z výhod financovaných z tohoto poplatku stejnou měrou jako domácí výrobky. Jak bylo uvedeno výše ve 122. bodě odůvodnění, dosahovaly podle číselných údajů poskytnutých portugalskými orgány průměrné výnosy z poplatku vybraného za dovezené výrobky v období od roku 1998 do roku 2005 výše 1 293 169 EUR, zatímco ve stejném období věnovalo sdružení Viniportugal na obecné propagační akce v Portugalsku ročně průměrně 525 698 EUR. Neexistuje oddělené účetnictví umožňující se ujistit, že výnos z poplatku pocházející z dovezených produktů je výlučně určen na obecnou propagaci v Portugalsku. Parafiskální poplatky a výnos z nich tudíž porušují článek 110 SFEU.
(129)
Na základě informací, které jí byly poskytnuty v souvislosti se zahájením formálního vyšetřovacího řízení, Komise není s to dospět k závěru, že podpory propagace portugalského vína a portugalských vinařských produktů na trzích ostatních členských států a třetích zemí nebyly byť jen zčásti financovány z výnosů poplatku na podporu vína pocházejících z dovezených výrobků. Komisi totiž nepřísluší zkoumat, jaké jsou skutečnosti, které jí mohly být předloženy, ale Komise musí jednak prozkoumat všechna nezbytná stanoviska a jednak vycházet z informací, jež má k dispozici v době přijetí rozhodnutí (30). Komise se domnívá a následně uzavírá, že financování těchto opatření podpory je nutno považovat za neslučitelné s vnitřním trhem.
(130)
Pokud je tedy financování státní podpory považováno za neslučitelné s použitými pravidly Smlouvy, musí být takto financovaná podpora považována Komisí rovněž za neslučitelnou tak dlouho, jak dlouho trvalo nesprávné financování, neboť regulérnost financování státní podpory je skutečně nezbytnou podmínkou k prohlášení její slučitelnosti (31).
V. ZÁVĚRY
(131)
Komise lituje, že Portugalsko poskytlo dotčené podpory a porušilo tak čl. 108 odst. 3 SFEU.
(132)
Komise dospěla k následujícím závěrům:
-
Portugalsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávně financovalo obecné propagační akce v oblasti vína financované pomocí poplatku z domácích výrobků a výrobků dovezených z ostatních členských států.
-
Podporu nepředstavuje pouze vzdělávání financované z výnosů z parafiskálního poplatku.
-
Podpory ve prospěch propagace a obecné reklamy v oblasti vína a vinařských výrobků zajišťovaných sdružením Viniportugal na území Portugalska lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.
-
Podpory propagace a reklamy vína a vinařských výrobků portugalského původu na území ostatních členských států a třetích zemí financované pomocí poplatku z výroby vína a vinařských produktů uvalené rovněž na výrobky pocházející z ostatních členských států byly na úrovni uvedených příjemců v souladu s použitými ustanoveními Společenství. Komise však rovněž musela konstatovat existenci porušení článku 110 SFEU na úrovni financování těchto podpor. Z tohoto důvodu nemůže Komise dotčený režim prohlásit za slučitelný, neboť způsobil diskriminaci mezi dovezenými a domácími výrobky.
(133)
Toto rozhodnutí se omezuje pouze na posouzení uplatnění parafiskálního poplatku počínaje jehom vstupem v platnost a konče dnem 31. prosince 2006, kdy vstoupily v platnost nové pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, aniž by bylo dotčeno stanovisko, které Komise zaujme vzhledem k uplatnění poplatku na podporu po tomto datu.
(134)
Komise považuje za vhodné přijmout v tomto případě podmíněné rozhodnutí s použitím možnosti nabídnuté čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 659/1999, podle něhož může Komise připojit ke kladnému rozhodnutí podmínky, za kterých může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem, a může stanovit povinnosti pro umožnění kontroly plnění rozhodnutí.
(135)
K nápravě porušení článku 110, a tedy k odstranění diskriminace se zpětnou působností musí Portugalsko ve lhůtě a za podmínek stanovených Komisí přistoupit k navrácení části poplatku, kterou byly zatíženy výrobky pocházející z jiných členských států. Náprava tohoto porušení by učinila dotčené podpory slučitelnými s článkem 107 SFEU.
(136)
Komise stanoví podmínky, jimiž se uvedené navrácení musí řídit. Portugalsko musí za naprostého dodržení následujících podmínek navrátit poplatníkům část poplatku, která byla v období mezi datem účinnosti daně a 31. prosincem 2006 uvalena na výrobky pocházející z jiných členských států:
-
Pokud budou moci dokázat, že poplatek na podporu byla uvalen na dovezené výrobky, mohou poplatníci odpovědní za zaplacení poplatku požadovat náhradu poměrné části výnosu z poplatku určené na financování propagačních služeb, z kterých těžily výlučně domácí výrobky, a to ve lhůtě stanovené v souladu s vnitrostátními předpisy a v žádném případě kratší než šest měsíců počínaje dnem oznámení tohoto rozhodnutí;
-
Portugalsko stanoví míru případné diskriminace, kterou jsou zatíženy dovážené výrobky. Za tímto účelem musí Portugalsko během referenčního období ověřit peněžní rovnocennost mezi částkami celkově vybranými jako uvedený poplatek za domácí výrobky a výhodami, které se na tyto výrobky výlučně vztahují;
-
navrácení musí být provedeno v maximální lhůtě šesti měsíců od podání žádosti;
-
navrácené částky musí být od data, kdy byly vybrány, až do data skutečného navrácení aktualizovány s ohledem na úroky. Tyto úroky jsou počítány na základě referenční sazby Komise stanovené metodou určení referenčních úrokových a diskontních sazeb (32);
-
portugalské orgány přijmou všechny přiměřené důkazy ze strany poplatníků, jimiž bude dokázána zaplacená část poplatku, kterou byly zatíženy výrobky pocházející z jiných členských států;
-
právo na refundaci nesmí podléhat dalším podmínkám, zejména podmínce nepřevedení poplatku;
-
v případě, kdy poplatník poplatek ještě nezaplatil, portugalské orgány se formálně zřeknou požadavku na její zaplacení včetně případných narostlých úroků z prodlení;
-
v případě, že o to Komise požádá, předloží portugalské orgány Komisi komplexní zprávu, kterou prokážou řádné provedení opatření k refundaci;
-
pokud byl v jiném členském státě uvalen poplatek na stejné produkty, které jsou zatíženy poplatkem na podporu vína v Portugalsku, portugalské orgány se zavazují navrátit poplatníkům část poplatku, která zatížila produkty pocházející z tohoto členského státu;
-
Portugalsko se zavazuje seznámit s tímto rozhodnutím všechny potenciální poplatníky dotčeného poplatku,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podporu nepředstavuje pouze vzdělávání financované z výnosů z parafiskálního poplatku ve výši 367,12 EUR.
Článek 2
Státní podpory na obecnou propagaci vína a vinařských výrobků na portugalském území protiprávně zavedené Portugalskem v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU prostřednictvím parafiskálního poplatku stanoveného legislativním nařízením č. 137/95 ze dne 14. června 1995 jsou státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud jde o období od vstupu tohoto poplatku v platnost až do 31. prosince 2006.
Článek 3
1. Státní podpory na obecnou propagaci vína a vinařských výrobků portugalského původu na území ostatních členských států a třetích zemí protiprávně zavedené Portugalskem v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU prostřednictvím parafiskálního poplatku stanoveného legislativním nařízením č. 137/95 ze dne 14. června 1995 jsou, aniž je dotčeno uplatňování článku 2, státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud jde o období od vstupu tohoto poplatku v platnost až do 31. prosince 2006 a pokud Portugalsko dodrží podmínky uvedené v odstavci 2 tohoto článku.
2. Portugalsko musí za naprostého dodržení následujících podmínek navrátit poplatníkům část poplatku, která byla v období mezi datem účinnosti poplatku a 31. prosincem 2006 uvalena na výrobky pocházející z jiných členských států:
-
pokud budou moci dokázat, že poplatek na podporu byl uvalen na dovážené produkty, mohou poplatníci odpovědní za zaplacení poplatku požadovat náhradu poměrné části výnosu z poplatku určené na financování propagačních služeb, z kterých těžily výlučně domácí výrobky, a to ve lhůtě stanovené v souladu s vnitrostátními předpisy a v žádném případě kratší než šest měsíců počínaje dnem oznámení tohoto rozhodnutí;
-
Portugalsko stanoví míru případné diskriminace, která zatěžuje dovážené výrobky. Za tímto účelem musí Portugalsko během referenčního období ověřit peněžní rovnocennost mezi částkami celkově vybranými jako uvedený poplatek za domácí výrobky a výhodami, které se na tyto výrobky výlučně vztahují;
-
navrácení musí být provedeno v maximální lhůtě šesti měsíců od podání žádosti;
-
navrácené částky musí být od data, kdy byly vybrány, až do data skutečného navrácení aktualizovány s ohledem na úroky. Tyto úroky se vypočítají na základě referenční sazby Komise stanovenou metodou určení referenčních úrokových a diskontních sazeb (33);
-
portugalské orgány přijmou všechny přiměřené důkazy ze strany poplatníků, jimiž bude dokázána zaplacená část poplatku, kterou byly zatíženy produkty pocházející z jiných členských států;
-
právo na refundaci nesmí podléhat dalším podmínkám, zejména podmínce nepřevedení poplatku;
-
v případě, kdy poplatník poplatek ještě nezaplatil, portugalské orgány se formálně zřeknou požadavku na jeho zaplacení včetně případných narostlých úroků z prodlení;
-
v případě, že o to Komise požádá, předloží portugalské orgány Komisi komplexní zprávu, kterou prokážou řádné provedení opatření k refundaci;
-
pokud byl v jiném členském státě uvalen poplatek na stejné produkty, které jsou zatíženy poplatkem na podporu vína v Portugalsku, portugalské orgány se zavazují navrátit poplatníkům část poplatku, jež zatížila produkty pocházející z tohoto členského státu;
-
Portugalsko se zavazuje seznámit s tímto rozhodnutím všechny potenciální poplatníky dotčeného poplatku.
Článek 4
Portugalsko informuje Komisi do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která přijalo za účelem dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Portugalsku.
V Bruselu dne 20. července 2010.
SKLEP KOMISIJE
z dne 20. julija 2010
o davku podobni dajatvi za promocijo vina, ki jo je uvedla Portugalska C 43/04 (ex NN 38/03)
(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4891)
(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)
(2011/6/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (1) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenim členom, (2)
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
Komisija je po prejemu pritožbe v dopisu z dne 20. januarja 2003 portugalske oblasti vprašala o davkom podobni dajatvi, imenovani dajatev za promocijo vina, ki jo pobira Inštitut za vinogradništvo in vino, in ukrepih, financiranih iz te dajatve.
(2)
Stalno predstavništvo Portugalske pri Evropski uniji je Komisiji odgovorilo z dopisom z dne 14. marca 2003. Dodatne informacije so bile poslane v dopisih z dne 4. avgusta 2003, 2. septembra 2003, 24. februarja 2004 in 15. julija 2004, s katerimi je odgovorilo na vprašanja, ki so jih službe Komisije postavile v telefaksih z dne 14. maja in 22. decembra 2003.
(3)
Ker se je zadevni mehanizem brez predhodne odobritve Komisije izvajal od leta 1995, je bil vpisan v register nepriglašenih pomoči. Ukrepi, ki jih je izvajala Portugalska, so namreč nove pomoči, ki niso bile priglašene Komisiji, zato so nezakonite v smislu člena 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3) (postal člen 108 PDEU).
(4)
Komisija je z dopisom z dne 6. decembra 2004 (C(2004) 4522) Portugalsko uradno obvestila o odločitvi, da v zvezi s to pomočjo sproži formalni postopek preiskave iz člena 108(2) PDEU. Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti (4). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu.
(5)
Portugalski organi so pripombe predložili v dopisih z dne 11. in 13. januarja 2005. Odgovor so dopolnili z dopisom z dne 24. maja 2006. Komisija od tretjih zainteresiranih strani ni prejela pripomb.
II. OPIS POMOČI
(6)
V tem poglavju so na kratko povzeti ozadje in glavna dejstva o ukrepih, obravnavanih v tem sklepu. Podrobnosti o teh dejstvih so povzete v odločitvi o sprožitvi postopka, omenjeni v uvodni izjavi 4 zgoraj.
1. Inštitut za vinogradništvo in vino
(7)
Inštitut za vinogradništvo in vino (v nadaljnjem besedilu: IVV) je javni organ, ki je bil leta 1986 ustanovljen za zagotavljanje nadzora in splošnega usklajevanja vinskega sektorja na Portugalskem. V skladu z določbami zakonskega odloka št. 99/97 z dne 26. aprila 1997 z naslovom „Organski zakon o Inštitutu za vinogradništvo in vino“ (5) ima splošne pristojnosti spremljanja, preučevanja, kontrole, nadzora in promocije proizvodnje in trženja vin in proizvodov iz vina, za te namene pa je upravno in finančno neodvisen.
(8)
Ta organ razvija dejavnosti, ki so mu dodeljene z nacionalno zakonodajo in zakonodajo Skupnosti o vinskem sektorju, predvsem pa je nacionalni organ, ki ga je Portugalska (6) imenovala za odgovornega za nadzor upoštevanja določb Skupnosti v vinskem sektorju v skladu s členom 72(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (7).
(9)
IVV v okviru teh nalog splošnega usklajevanja vinskega sektorja razvija dve vrsti dejavnosti:
-
dejavnosti, ki se nanašajo predvsem na vino in proizvode iz grozdja in vina, proizvedene na Portugalskem, in sicer dodelitve v zvezi z vinogradniško zemljiško knjigo in dediščino ter revizijo sistemov za nadzor in certificiranje kakovostnih vin, proizvedenih v določenih regijah, in regionalnih vin (povprečno 2,8 % proračuna IVV), ter
-
dejavnosti, ki so brez razlikovanja namenjene vinom in proizvodom iz grozdja in vina iz Portugalske in tudi drugih držav članic in/ali tretjih držav, ki se tržijo na Portugalskem, in sicer dejavnosti upravljanja in usklajevanja trga za vino, nadzora in spremljanja vinskega sektorja v skladu z nacionalno zakonodajo in zakonodajo Skupnosti (dejavnosti, za katere se porabi skoraj ves proračun IVV).
(10)
IVV opravlja tudi nekatere storitve za tretje osebe, in sicer: (i) organizira in spodbuja usposabljanja za gospodarske subjekte, panožne in medpanožne organizacije vinskega sektorja in svoje uslužbence; (ii) gospodarskim subjektom v sektorju zagotavlja skladiščne zmogljivosti svoje infrastrukture ter (iii) opravlja „laboratorijske“ storitve in usposablja svoje osebje in druge zaposlene v vinskem sektorju (kar se večinoma financira iz skupnostnih in nacionalnih programov pomoči).
2. Ukrepi za promocijo vina
(11)
IVV zagotavlja tudi organizacijo promocije vina. Tako ponuja pomoč reprezentativnim medpanožnim združenjem v vinskem sektorju, ki načrtujejo razvoj dejavnosti promocije in oglaševanja vina in proizvodov iz grozdja in vina. Ta pomoč se financira iz dela prihodkov od dajatve za promocijo, ki se pobira od nacionalnih in uvoženih proizvodov, odstotek pa vsako leto določijo portugalski organi, ki hkrati opredelijo merila za izbor subjektov, ki prejmejo pomoč. (8)
(12)
Od leta 1997 se je pomoč za splošno promocijo vina in proizvodov iz grozdja in vina po odprtem in konkurenčnem postopku dodeljevala portugalskemu reprezentativnemu medpanožnemu združenju v portugalskem vinskem sektorju, imenovanemu Viniportugal. Ker je bil Viniportugal od leta 1997 edini kandidat, je tako prejel vse temu namenjene prihodke od davkom podobne dajatve.
(13)
Ta odstotek davka je bil namenjen financiranju dveh različnih vrst promocijskih kampanj:
-
prvič, kampanj za splošno promocijo vina in proizvodov iz grozdja in vina na Portugalskem, in sicer brez sklicevanja na njihov izvor,
-
drugič, kampanj za promocijo portugalskega vina in proizvodov iz grozdja in vina na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav.
2.1 Splošna promocija vina na Portugalskem
(14)
Portugalski organi v zvezi s kampanjami za splošno promocijo vina na Portugalskem trdijo, da Viniportugal podpira in izvaja dejavnosti promocije vina in proizvodov iz grozdja in vina, kot je spodbujanje kulturnih in znanstvenih dejavnosti, povezanih z vinskim sektorjem. Viniportugal v tem okviru spodbuja kulturo vina z organiziranjem specializiranih sejmov in razstav, izdajanjem publikacij s tega področja, izvajanjem ukrepov predstavljanja in širjenja ter z oglaševalskimi kampanjami, tako da promocija vina na splošno neposredno vpliva na porabo vina na Portugalskem.
(15)
Portugalski organi opozarjajo, da namen promocijskih in oglaševalskih dejavnosti, ki jih opravlja Viniportugal, ni odvračati potrošnike od nakupa proizvodov iz grozdja in vina iz drugih držav članic ali zaničevati navedene proizvode. Te dejavnosti tudi ne koristijo znamki posameznega podjetja ali proizvajalca.
(16)
Glavni cilj oglaševalskih kampanj na nacionalni ravni je pritegniti mlade odrasle potrošnike obeh spolov k zdravemu uživanju vina namesto piva ali drugih alkoholnih pijač.
(17)
Viniportugal spodbuja tudi objavljanje knjig, prospektov in turističnih vodnikov o vinu, da bi potrošnikom približal kulturo vina; sklepa sporazume z višješolskimi ustanovami za spodbujanje usposabljanja strokovnjakov za vino in gostinstvo; podpira portugalsko združenje sommelierjev, da bi se izboljšala kakovost vin, ki se strežejo v lokalih, in zagotovilo poznavanje lastnosti vina na splošno; nazadnje pa Viniportugal spodbuja zmerno in odgovorno uživanje vina, pri čemer sodeluje z zdravstvenimi ustanovami, tako da organizira seminarje o boju proti alkoholiziranosti in o varnosti v cestnem prometu ter predlaga kodeks dobrih praks pri oglaševanju vina za dostojanstveno oglaševanje vina in preprečevanje spodbujanja uživanja alkohola pred adolescenco. Portugalski organi so predložili tudi vzorce oglasov, ki dokazujejo upoštevanje teh načel.
2.2 Promocija portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav
(18)
Po drugi strani so portugalski organi v zvezi s kampanjami za promocijo portugalskega vina in proizvodov iz grozdja in vina na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav navedli, da je namen dejavnosti, ki se izvajajo na trgih drugih držav članic in tretjih držav, promocija portugalskih vin, vključujejo pa objavljanje oglasov v specializiranih revijah, razpošiljanje „biltenov“, sodelovanje na specializiranih razstavah in spodbujanje specializiranih novinarjev k obiskom na Portugalskem. Ti organi zagotavljajo, da namen teh kampanj ni odvračati potrošnike od nakupa proizvodov iz drugih držav članic ali zaničevati navedene proizvode in da te kampanje poleg tega ne koristijo znamki posameznega podjetja ali proizvajalca. V tem okviru so portugalski organi predložili primere in vzorce oglaševalskih kampanj v tujem specializiranem tisku.
3. Ukrepi usposabljanja
(19)
IVV je odgovoren za spodbujanje in izvajanje tehničnega usposabljanja in ozaveščanja gospodarskih subjektov v vinskem sektorju, da bi se zagotavljala kakovost vina in proizvodov iz grozdja in vina. V obdobju 1997-2002 je organiziral različna usposabljanja za svoje uslužbence (1 449 uslužbencev), druge javne uslužbence in - čeprav v manjšem obsegu (135 akterjev) - gospodarske subjekte v sektorju.
(20)
Portugalski organi poudarjajo, da so se stroški usposabljanj, ki jih je IVV organiziral v tem obdobju, razen usposabljanja v splošnem interesu „Sistema de Informaçao e Gestão Vitivinícola - 2000“, ki je stalo 367,12 EUR, v celoti krili iz Programov pomoči za posodabljanje kmetijstva in gozdarstva (PAMAF) 6 in Programa Agro/Mesure 7, ki jih je sofinanciral Evropski socialni sklad. Pojasnjujejo, da zato niti IVV niti gospodarskim subjektom ni bilo treba prispevati za financiranje teh usposabljanj.
4. Dajatev za promocijo vina
(21)
Obravnavani ukrep zadeva uporabo prihodkov od davkom podobne dajatve, ki jo je Inštitut za vinogradništvo in vino pobiral od subjektov v sektorju od leta 1995 (9). Namen dajatve je zagotoviti temu javnemu organu zadostna sredstva za razvoj usklajevanja vinskega sektorja na Portugalskem, obsega pa več kot 62 % proračuna, povezanega z delovanjem IVV.
(22)
V skladu s členom 1(1) zakonskega odloka št. 119/97 se za vina in proizvode iz grozdja in vina, proizvedene na nacionalnem ozemlju, ter proizvode iz tujine, ki se tržijo na Portugalskem, uporablja dajatev za promocijo, ki je nadomestilo za storitve, ki jih v zvezi s splošno promocijo in usklajevanjem sektorja opravlja IVV, v avtonomnih regijah Azori in Madeira pa ustrezne regionalne službe.
(23)
Dajatev za promocijo se ne uporablja le za proizvode iz grozdja in vina, ki se proizvajajo in tržijo na Portugalskem, temveč se uporablja tudi za proizvode, pridelane na Portugalskem, ki se tržijo v drugih državah članicah in tretjih državah (izvoz), ter za proizvode iz grozdja in vina iz drugih držav članic ali tretjih držav, ki se tržijo na Portugalskem (uvoz).
(24)
Znesek, ki ga je treba plačati, vsako leto določijo pristojni organi ministrstva za kmetijstvo. Ta znesek se razlikuje glede na to, ali je proizvod pakiran ali ne, in glede na prostornino embalaže. (10)
(25)
Prihodki od dajatve za promocijo so kljub njenemu imenu namenjeni, prvič, financiranju storitev splošnega usklajevanja vinskega sektorja, ki jih opravlja IVV, ter drugič, dejavnostim promocije vina in proizvodov iz grozdja in vina.
(26)
Komisija je ob sprožitvi postopka menila, da kadar IVV opravlja dejavnosti splošnega usklajevanja vinskega sektorja, dodeljene z zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo, ter kadar organizira dodelitev pomoči za promocijo vina, ne deluje kot zasebni subjekt, temveč kot javni organ, zato ne gre za državno pomoč, kar zadeva ta inštitut (glej točko 66 odločitve o sprožitvi postopka).
(27)
Kar zadeva dejavnosti, ki jih IVV opravlja kot ponudnik nekaterih storitev za tretje osebe pod tržnimi pogoji (glej uvodno izjavo 15 zgoraj), zaradi njegovega položaja na trgu ne gre za gospodarsko prednost zanj in torej ne gre za državno pomoč, kar zadeva ta inštitut (glej točko 70 odločitve o sprožitvi postopka).
(28)
Komisija je na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo, tudi sklepala, da ni bilo gospodarske prednosti in torej pomoči za Viniportugal. To medpanožno združenje je le ponudnik storitev, ki je bil za opravljanje takih storitev izbran po objektivnih merilih ter po odprtem, preglednem in nediskriminatornem postopku (glej točko 87 odločitve o sprožitvi postopka).
(29)
Vendar je Komisija ob sprožitvi postopka preiskave sklepala, da gre za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU za gospodarske subjekte v vinskem sektorju, kar zadeva financiranje promocijskih in oglaševalskih kampanj za vino in proizvode iz grozdja in vina (glej točko 80 odločitve o sprožitvi postopka).
(30)
Komisija je tudi v zvezi z usposabljanji sklepala, da gre za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU (glej točki 79 in 80 odločitve o sprožitvi postopka).
(31)
Komisija je sprožila postopek iz člena 108(2) PDEU, ker je dvomila o združljivosti teh dveh vrst pomoči z notranjim trgom.
(32)
Tako, kar zadeva pomoč za oglaševanje portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav, Komisija ob sprožitvi postopka ni imela zadostnih podatkov, na podlagi katerih bi lahko sklepala, da te kampanje, čeprav je v njih omenjen izvor vina, prinašajo le informacije o objektivnih lastnostih zadevnih proizvodov in ne vsebujejo subjektivnih trditev o kakovosti proizvodov samo zaradi njihovega izvora (glej točko 119 odločitve o sprožitvi postopka).
(33)
Komisija je v zvezi s financiranjem pomoči za promocijo in usposabljanje v skladu s sodno prakso Sodišča sklepala, da se pomoč za nacionalne proizvajalce lahko financira z davkom podobnimi dajatvami, ki bremenijo tudi uvoz proizvajalcev enakega proizvoda iz drugih držav članic, le če obstajajo zagotovila, da so lahko upravičeni do teh ugodnosti enako kot nacionalni proizvajalci. Vendar pa Komisija ob sprožitvi postopka ni imela zadostnih podatkov, na podlagi katerih bi lahko sklepala, da v obravnavanem primeru ni bilo diskriminacije med nacionalnimi in uvoženimi proizvodi. To pomeni, da ni mogla sklepati, da so bili proizvodi iz drugih držav članic, za katere je tudi bilo treba plačati dajatev, enako in v istem obsegu kot nacionalni proizvodi upravičeni do vseh ugodnosti, ki izhajajo iz dajatve (glej točko 135 odločitve o sprožitvi postopka).
(34)
Komisija je takó portugalske organe zaprosila, naj ji pošljejo vse koristne podatke za ocenitev zadevnih ukrepov, zlasti o nediskriminatornosti metode financiranja obravnavanih pomoči (tj. pomoči za promocijo in oglaševanje vina in proizvodov iz grozdja in vina na Portugalskem in na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav ter pomoči za usposabljanje) in objektivnosti oglaševalskih kampanj, ki so se izvajale na trgih držav članic in tretjih držav.
(35)
Ta odločitev je omejena na preučitev uporabe davkom podobne dajatve od začetka njene veljavnosti do 31. decembra 2006, ko so začele veljati nove Smernice Komisije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007-2013, in brez poseganja v stališče, ki ga bo Komisija sprejela v zvezi z uporabo dajatve za promocijo po tem datumu.
III. PRIPOMBE PORTUGALSKE
(36)
Portugalski organi so po odločitvi o sprožitvi postopka v skladu s členom 108(2) PDEU predložili pripombe v dopisih z dne 11. in 13. januarja 2005. Odgovor so dopolnili z dopisom z dne 24. maja 2006.
1. Pomoč za usposabljanje
(37)
Portugalski organi so v zvezi s pomočjo za usposabljanje navedli naslednja dejstva.
(38)
IVV je v obdobju 1997-2000 izvajal usposabljanja o temeljnih vprašanjih vinskega sektorja na Portugalskem, ki so bila namenjena predvsem uslužbencem IVV in drugih javnih organov, manj pa gospodarskim subjektom v vinskem sektorju.
(39)
Stroški vseh dejavnosti, ki jih je IVV spodbujal in izvedel v zadevnem obdobju, so bili v celoti pokriti iz „programov pomoči za posodabljanje kmetijstva in gozdarstva“ (PAMAF) 6 in programa „Agro/Mesure 7“, ki sta jih financirala delno Skupnost, tj. Evropski socialni sklad (ESS), in delno država, ter iz „načrta za naložbe in izdatke za razvoj centralne uprave“ (PIDDAC).
(40)
Edina dejavnost v zadevnem obdobju, katere stroški so bili v resnici pokriti iz proračuna IVV, je bilo usposabljanje v splošnem interesu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola 2000“, ki je bilo izvedeno leta 2000 in katerega celotni stroški so bili 367,12 EUR, namenjeno pa je bilo zaposlenim v regionalnih oddelkih za kmetijstvo (regionalne službe ministrstva za kmetijstvo) in v regionalnih odborih za vinogradništvo, ki so pristojni organi za zagotavljanje pristnosti in kakovosti vin iz posebnih regij.
(41)
Nazadnje, portugalskim organom se zdi potrebno poudariti, da je učinek te dejavnosti na konkurenco na notranjem trgu zaradi zanemarljivega stroška - samo 367,12 EUR - neobstoječ ali vsaj „de minimis“.
2. Pomoč za promocijo in oglaševanje portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav
(42)
Kar zadeva dvom Komisije o pomoči, dodeljeni za oglaševanje portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav, so portugalski organi predložili naslednje informacije.
(43)
Promocijske in oglaševalske dejavnosti, ki jih je Viniportugal izvajal na Portugalskem in na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav, naj bi bile splošne ter naj ne bi niti zadevale posebnih panog niti naj ne bi bil njihov namen promocija določenih podjetij ali posameznih proizvajalcev.
(44)
Namen teh kampanj naj ne bi bilo zaničevanje proizvodov iz grozdja in vina iz drugih držav članic, prav tako naj ne bi odvračale potrošnikov od nakupa proizvodov iz grozdja in vina iz drugih držav članic, bile pa naj bi v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti (in sicer z zakonodajo o označevanju, predstavitvi in oglaševanju živil). Zato naj bi se pri oglaševalskih dejavnostih, ki jih je Viniportugal izvajal v drugih državah članicah Evropske unije in tretjih državah, upoštevala negativna merila, določena v odstavkih od 18 do 30 Smernic Skupnosti o državni pomoči za oglaševanje proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ES in nekaterih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi I (11) (v nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči za oglaševanje), ki so veljale med izvajanjem zadevne pomoči.
(45)
Te dejavnosti naj bi izpolnjevale tudi pozitivna merila, določena v odstavku 31 in naslednjih Smernic o državni pomoči za oglaševanje. Njihov namen naj bi bil namreč seznanjanje potrošnikov v drugih državah članicah s portugalskimi vini, kar naj bi pospeševalo razvoj dejavnosti portugalskega vinskega sektorja v smislu člena 107(3)(c) PDEU.
(46)
Namen kampanj, ki jih je Viniportugal izvajal zunaj Portugalske, naj bi bilo seznaniti potrošnike v drugih državah članicah in tretjih državah z osnovnimi lastnostmi portugalskega vina, tako da so jih pozivale, naj pokusijo te proizvode, ki jih ne poznajo. Kampanje naj ne bi vsebovale nobene subjektivne izjave o kakovosti proizvodov, ki bi temeljile le na njihovem izvoru, kar je v skladu s Smernicami o državni pomoči za oglaševanje.
(47)
Portugalski organi zato izjavljajo, da je treba oglaševalske dejavnosti, ki jih je Viniportugal izvajal v drugih državah članicah Evropske unije in tudi v tretjih državah, šteti za združljive z notranjim trgom z vidika člena 107(3)(c) PDEU in Smernic o državni pomoči za oglaševanje.
(48)
Portugalski organi so v podporo tem pripombam predložili primere in vzorce oglaševalskih kampanj v tujem specializiranem tisku.
3. Financiranje kampanj za promocijo in oglaševanje portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav
(49)
Portugalski organi v zvezi z dvomom, ki ga je Komisija izrazila o financiranju kampanj za promocijo in oglaševanje vina v drugih državah članicah in tretjih državah, poudarjajo, da so prihodki od pobiranja dajatve od proizvodov iz drugih držav članic v obdobju 1997-2005 obsegali samo 15 % skupnih prihodkov od te dajatve.
Letni prihodki od pobiranja dajatve za promocijo vina (letno povprečje v letih 1998-2005) (12)
Izvor
Znesek
(EUR)
%
Nacionalna vina in proizvodi iz grozdja in vina
7 327 957
85 %
Vina in proizvodi iz grozdja in vina iz drugih držav članic in tretjih držav
1 293 169
15 %
Skupaj letni povprečni prihodki (1998-2005)
8 621 126
100 %
(50)
Portugalski organi v tem okviru menijo, da uvoženi proizvodi prispevajo le k plačilu dela splošne promocije vina in proizvodov iz grozdja in vina na Portugalskem, ki koristi enako nacionalnim proizvodom in proizvodom iz drugih držav članic. Ti organi tudi menijo, da je preostalo financiranje splošnih promocij zagotovljeno z delom dajatve, ki se pobere od nacionalnih proizvodov, ki so v enakem obsegu upravičeni do ugodnosti, ki izhajajo iz teh promocij. Po drugi strani so portugalski organi pojasnili, da so povprečni stroški splošne promocije vina in proizvodov iz grozdja in vina precej višji od dela zneska, ki ga Viniportugal dobi od dajatve za promocijo, pobrane od proizvodov iz drugih držav članic. Po mnenju portugalskih organov je pomoč, ki je bila vsako leto v zadevnem obdobju dodeljena združenju Viniportugal, obsegala od 25 do 45 % prihodkov od dajatve za promocijo vina (glej uvodno izjavo 15 zgoraj). Od tega zneska je bilo le 15 % pobranih od proizvodov, uvoženih iz drugih držav članic. Preostalih 85 % je izviralo iz prihodkov od dajatve na nacionalne proizvode. (13) Zato naj bi se dejavnost združenja Viniportugal financirala predvsem s prihodki od dajatve, pobrane od nacionalnih proizvodov.
(51)
Portugalski organi dodajajo, da so v istem obdobju izdatki združenja za ukrepe za splošno promocijo vina na Portugalskem obsegali povprečno 32 % vseh izdatkov tega združenja.
Izdatki združenja Viniportugal (letno povprečje v letih 1998-2005) (14)
Ukrepi
Znesek
(EUR)
%
Ukrepi za promocijo in oglaševanje v drugih državah članicah in tretjih državah
1 119 293
68 %
Ukrepi za splošno promocijo na Portugalskem
525 698
32 %
Skupaj povprečni izdatki na leto (1998-2005)
1 644 991
100 %
(52)
Ker prispevek od proizvodov iz drugih držav članic za dejavnosti združenja Viniportugal obsega komaj 15 % skupnih prihodkov tega združenja od dajatve za promocijo, portugalski organi sklepajo, da je bil prispevek od teh proizvodov omejen na financiranje komaj dela stroškov ukrepov za splošno promocijo, ki jih je Viniportugal izvajal na Portugalskem.
(53)
Ti ukrepi, ki po mnenju portugalskih organov lahko koristijo nacionalnim proizvodom in tudi proizvodom iz drugih držav članic, so se financirali, po eni strani, s prispevkom od proizvodov iz drugih držav članic in, po drugi strani, s prispevkom od nacionalnih proizvodov.
(54)
Preostali del prispevka, pobranega od nacionalnih proizvodov - za dejavnosti združenja Viniportugal -, je bil namenjen financiranju vseh ukrepov za promocijo in oglaševanje portugalskih vin v drugih državah članicah in tretjih državah, kar pomeni, da je bil edini vir financiranja teh dejavnosti.
(55)
Skratka, portugalski organi izjavljajo, da ni diskriminacije med nacionalnimi vini in proizvodi iz grozdja in vina ter vini in proizvodi iz drugih držav članic, in sicer (i) ker oboji prispevajo k financiranju dejavnosti splošne promocije vina in proizvodov iz grozdja in vina na Portugalskem ter ker te dejavnosti koristijo enako nacionalnim proizvodom in proizvodom, uvoženim iz drugih držav članic; (ii) ker se promocijske in oglaševalske kampanje, ki jih Viniportugal izvaja v drugih državah članicah in tretjih državah ter so namenjene izključno portugalskim vinom, financirajo izključno z delom prihodkov od dajatve, pobrane od nacionalnih vin in proizvodov iz grozdja in vina.
(56)
Po mnenju portugalskih organov je torej treba mehanizem financiranja zadevnih pomoči šteti za združljiv s členoma 107 in 110 PDEU.
IV. OCENA
1. Obstoj pomoči v smislu člena 107(1) PDEU
(57)
Členi od 107 do 109 PDEU so se začeli uporabljati za proizvodnjo in trženje vinogradniško-vinarskih proizvodov na podlagi člena 71 Uredbe (ES) št. 1493/1999 (15) o skupni ureditvi trga za te proizvode.
(58)
V skladu s členom 107(1) PDEU je, razen če Pogodbi ne določata drugače, vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(59)
Da bi ukrep spadal na področje uporabe člena 107(1) PDEU, morajo biti torej izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji: 1. financirati ga mora država ali se mora financirati iz državnih sredstev; 2. selektivno mora zadevati nekatera podjetja ali sektorje proizvodnje; 3. vsebovati mora gospodarsko prednost za podjetja prejemnike; 4. prizadeti mora trgovino med državami članicami Skupnosti in izkrivljati konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljal.
(60)
Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave izrazila dvom o naslednjih vprašanjih: prvič, o združljivosti promocijskih ukrepov na trgih drugih držav članic in tretjih držav s členom 107 PDEU; drugič, o združljivosti usposabljanj, ki jih je organiziral IVV, s členom 107 PDEU, ter tretjič, o združljivosti financiranja promocijskih ukrepov na trgih drugih držav članic in tretjih držav z davkom podobno dajatvijo s členom 110 PDEU. Komisija zato preučitev omejuje na ta vprašanja.
1.1 Državna sredstva
(61)
Pomoč, ki je predmet tega postopka preiskave, je bila financirana z davkom podobno dajatvijo, imenovano dajatev za promocijo vina.
(62)
Kar zadeva vprašanje, ali je prihodek od davkom podobne dajatve mogoče šteti za državna sredstva, je treba opozoriti, da se ne sme razlikovati med državnimi sredstvi v primerih, ko pomoč neposredno dodeli država, in primerih, ko pomoč dodelijo javni ali zasebni organi, ki jih imenuje ali ustanovi država (16).
(63)
Sodišče Evropskih skupnosti je 15. julija 2004 v sodbi, izdani v zadevi Pearle (17), razsodilo, da se obvezni prispevki, ki jih pobere organ, ki deluje kot posrednik za vsa podjetja v poklicnem sektorju, ne smejo šteti za državna sredstva, če so izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji:
(a)
zadevni ukrep sprejme poklicna organizacija, ki zastopa podjetja in delavce v poklicnem sektorju, ter se ne uporablja kot instrument za izvajanje politike, ki jo opredeli država;
(b)
tako opredeljeni cilji se v celoti financirajo s prispevki podjetij v sektorju;
(c)
način financiranja in odstotni delež/znesek prispevkov določijo predstavniki delodajalcev in delavcev v poklicni organizaciji sektorja brez posredovanja države;
(d)
prispevki se obvezno uporabljajo za financiranje ukrepa, ne da bi država lahko posredovala.
(64)
Zdi se, da priglašeni ukrep ne izpolnjuje vseh teh pogojev. Tako imenovano dajatev za promocijo vina je uvedel portugalski organ na podlagi zakonskega odloka (glej uvodno izjavo 11) kot instrument za izvajanje politike, ki jo je opredelila portugalska vlada, in sicer promocije vina. Portugalski organ ima poleg tega kot zakonodajalec možnost posredovati pri opredelitvi finančnih pogojev ukrepa in uporabe prispevkov. V tej zadevi táko posredovanje portugalske države jasno izhaja iz določb zakonskih odlokov št. 137/95 z dne 14. junija 1995 in št. 119/97 z dne 15. maja 1997.
(65)
Ker pogoji (a), (c) in (d) iz sodbe Pearle niso izpolnjeni, se prihodki od tako imenovane dajatve za promocijo vina torej štejejo za „državna sredstva“.
1.2 Obstoj selektivne prednosti
(66)
Tako je treba preveriti, ali obravnavani mehanizem „izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Obstoj pomoči je treba ugotoviti na ravni morebitnih upravičencev do promocije vina in njenega financiranja.
(67)
Da bi bilo nadomestilo, dodeljeno iz državnih sredstev, pomoč v smislu člena 107, mora zagotoviti gospodarsko prednost, ki je ne bi bilo mogoče dobiti v običajnih tržnih razmerah, ta prednost pa mora biti selektivna. Merilo selektivnosti je izpolnjeno, ko je navedena prednost namenjena le nekaterim podjetjem ali enemu sektorju dejavnosti. Ta pogoj je torej izpolnjen v tej zadevi, v kateri je sektor vina in proizvodov iz grozdja in vina jasno opredeljen.
(68)
Komisija je ob sprožitvi postopka preiskave kot upravičence opredelila gospodarske subjekte, ki so prejeli storitve, ki sta jih opravljala IVV in Viniportugal. Neodvisno od vprašanja, ali je financiranje dejavnosti IVV državna pomoč za ta organ, se postavlja tudi vprašanje morebitne opredelitve storitev, ki jih je opravljal ta organ v vinskem sektorju, kot državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Ni dvoma, da so gospodarski subjekti v zadevnem sektorju (proizvajalci, predelovalci, trgovci na debelo, trgovci na drobno itd.) podjetja, ki opravljajo gospodarsko dejavnost.
(69)
V skladu s sodno prakso Sodišča se kot pomoči štejejo predvsem ukrepi, ki v različnih oblikah zmanjšujejo stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja, in so zato, ne da bi bili subvencije v pravem pomenu besede, iste narave in imajo enake učinke. (18)
(70)
Zato je treba odgovoriti na vprašanje, ali, in če je potrebno, v kolikšni meri dejavnosti, ki se financirajo iz teh „državnih sredstev“, in sicer storitve, ki jih sektorju ponuja IVV, in promocijske kampanje, ki jih organizira Viniportugal, pomenijo gospodarsko prednost za subjekte v sektorju.
(71)
Glede storitev IVV je treba vedeti, ali, in če je potrebno, v kolikšni meri bi gospodarski subjekti v vinskem sektorju na Portugalskem, če ne bi bilo storitev, ki jih opravlja IVV, morali nositi stroške navedenih storitev, in če so to stroški, ki običajno bremenijo proračun podjetja. Za ta namen je treba razlikovati med tremi skupinami storitev:
1.2.1 Storitve IVV kot splošnega koordinatorja v sektorju
(72)
Komisija meni, da so storitve in dejavnosti IVV kot splošnega koordinatorja v vinskem sektorju, in sicer zlasti storitve spremljanja, nadzora, certificiranja, revizije in upravljanja tržnih mehanizmov, posledica izpolnjevanja zahtev, določenih v zakonodaji Skupnosti in nacionalni zakonodaji, kot take pa niso dejavnosti, ki običajno bremenijo proračun podjetja, temveč so dejavnosti, ki spadajo med bistvene naloge države.
1.2.2 Storitve usposabljanja
(73)
Vendar, kar zadeva financiranje organizacije usposabljanj, ki so jih lahko bili deležni gospodarski subjekti v sektorju, se zdi jasno, da gre za prednost za te subjekte, saj je usposabljanje dejavnost, ki običajno bremeni proračun podjetij.
(74)
Glede na podatke, ki so jih portugalski organi predložili po sprožitvi postopka, so se vsa usposabljanja, ki jih je organiziral IVV, razen usposabljanja v splošnem interesu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola - 2000“, ki je stalo 367,12 EUR, sofinancirala iz Evropskega socialnega sklada in se torej niso financirala iz prihodkov od davkom podobne dajatve. Ta usposabljanja zato niso predmet tega postopka preiskave.
(75)
Komisija pa le za usposabljanje, financirano iz prihodkov od dajatve za promocijo vina, in sicer usposabljanje v splošnem interesu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola - 2000“, ugotavlja, da je nov podatek spremenil njegovo opredelitev kot državne pomoči. V skladu z novimi podatki, ki so ji bili predloženi, naj bi bilo to usposabljanje namenjeno izključno zaposlenim v regionalnih oddelkih ministrstva za kmetijstvo ter v regionalnih odborih za vinogradništvo, ki naj bi bili pristojni javni organi za nadzor in preverjanje pristnosti in kakovosti vin v zadevnih regijah. Iz tega podatka izhaja, da ne gre za ukrep pomoči, namenjen prejemnikom storitev IVV, temveč gre za notranje usposabljanje javne uprave.
(76)
Zato to usposabljanje ni državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
1.2.3 Storitve izvajanja promocijskih kampanj
(77)
Kar zadeva izvajanje kampanj za promocijo vina in proizvodov iz grozdja in vina prek združenja Viniportugal, gre dejansko za gospodarsko prednost za gospodarske subjekte v sektorju in zlasti za vinski sektor na Portugalskem. Organizacija promocije teh proizvodov je strošek, ki običajno bremeni proračun podjetja.
(78)
Komisija zato sklepa, da so storitve izvajanja promocijskih kampanj selektivna prednost, financirana iz državnih sredstev, za gospodarske subjekte v vinskem sektorju na Portugalskem.
1.3 Vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence
(79)
Da bi ugotovili, ali zadevna pomoč spada na področje uporabe člena 107(1) PDEU, je treba nazadnje ugotoviti, ali lahko prizadene trgovino med državami članicami in ali izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga.
(80)
Sodišče je ugotovilo, da je treba, kadar ugodnost, ki jo je odobrila država članica, krepi položaj ene kategorije podjetij v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji v trgovini znotraj Skupnosti, zadnje obravnavati, kot da je nanje vplivala ta ugodnost. (19)
(81)
Zdi se, da obravnavani ukrepi lahko vplivajo na trgovino med državami članicami, ker spodbujajo nacionalno proizvodnjo v škodo proizvodnje drugih držav članic. Vinski sektor je namreč zelo odprt za konkurenco na ravni Skupnosti in torej zelo občutljiv za vse ukrepe v korist proizvodnje v eni ali drugi državi članici.
(82)
Zdi se, da je obstoj trgovine med državami članicami v sektorju vina in proizvodov iz grozdja in vina dokazan z obstojem skupne ureditve trga v tem sektorju.
(83)
Spodnja preglednica na primer prikazuje raven trgovine s temi proizvodi v Skupnosti v obdobju 1999-2004 (20).
1 000 hl
Leto
Uvoz EU
Izvoz EU
1999 (UE-15)
35 595
40 921
2000 (UE-15)
-
-
2001 (UE-15)
32 699
35 558,4
2002 (UE-15)
31 810,3
35 002,9
2003 (UE-15)
33 024,7
35 343
2004 (UE-25)
35 513,3
38 696,4
(84)
Komisija zato v zvezi s financiranjem kampanj za promocijo in oglaševanje vina in proizvodov iz grozdja in vina z delom prihodkov od tako imenovane dajatve za promocija vina potrjuje stališče o obstoju državne pomoči za gospodarske subjekte v sektorju vina in proizvodov iz grozdja in vina v smislu člena 107(1) PDEU.
1.4 Sklepne ugotovitve o naravi „pomoči“ v smislu člena 107(1) PDEU
(85)
Komisija glede na zgornje meni, da ukrepi v korist gospodarskih subjektov v sektorju vina in proizvodov iz grozdja in vina dajejo tem subjektom prednost, financirano iz državnih sredstev, do katere drugi subjekti ne morejo biti upravičeni. Ta prednost izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, ker lahko prizadene trgovino med državami članicami. Komisija zato sklepa, da ti ukrepi spadajo na področje uporabe člena 107(1) PDEU.
2. Zakonitost pomoči za promocijo in oglaševanje
(86)
Portugalski organi Komisiji niso v skladu členom 108(3) PDEU priglasili niti mehanizmov, s katerimi je bila uvedena navedena davkom podobna dajatev, niti financiranja ukrepov v korist vinskega sektorja.
3. Preučitev združljivosti pomoči za promocijo in oglaševanje
(87)
Vseeno obstajajo izjeme od načela nezdružljivosti iz člena 107(1) PDEU.
(88)
Člen 107(3)(c) PDEU določa, da se kot združljivo z notranjim trgom lahko šteje pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.
(89)
V skladu s Sporočilom Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za presojo nezakonitih državnih pomoči, je treba vsako nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 preučiti v skladu s pravili in smernicami, ki veljajo ob dodelitvi pomoči.
(90)
Tako je treba združljivost pomoči, odobrenih pred 1. januarjem 2002, preveriti z vidika Okvira o nacionalni pomoči za oglaševanje kmetijskih proizvodov in nekaterih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi II k Pogodbi EGS (21), združljivost pomoči, odobrenih po tem datumu, pa z vidika že navedenih smernic o državni pomoči za oglaševanje brez poseganja v posebna pravila o časovni uporabi, določena v navedenih smernicah.
(91)
Okvir iz leta 1987 in te smernice pa v bistvu vsebujejo enaka načela. Določena so negativna in pozitivna merila, ki jih je treba upoštevati pri vseh shemah državnih pomoči. Tako oglaševalski ukrepi ne smejo biti v nasprotju s členom 28 Pogodbe (postal člen 34 PDEU) ali sekundarnim pravom Skupnosti, niti ne smejo biti namenjeni določenim podjetjem.
3.1 Kampanje za splošno promocijo na Portugalskem
(92)
Iz podatkov, ki so jih poslali portugalski organi, je mogoče sklepati, da so cilji teh ukrepov skladni z več pozitivnimi merili, določenimi v zgoraj navedenih predpisih, ker so del cilja razvoja malih in srednje velikih podjetij in nekaterih regij ter celo cilja razvoja visokokakovostnih proizvodov in proizvodov za zdravo prehrano.
(93)
Portugalski organi so poleg tega pojasnili, da so sporočila promocijskih in oglaševalskih ukrepov splošna, da ti ukrepi vključujejo predvsem izvedbo razstav, sodelovanje na sejmih, izdajanje katalogov in drugega gradiva ter da njihov cilj ni odvračati potrošnike od nakupa proizvodov iz drugih držav članic ali zaničevati navedene proizvode, da pa prav tako ne koristijo znamki posameznega podjetja ali proizvajalca.
(94)
Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (točka 108) sklepala, da so se pri državni pomoči, nakazani za financiranje obravnavanih promocijskih ukrepov do 1. januarja 2002, upoštevala merila, določena v predpisih Skupnosti, ki se uporabljajo na tem področju.
(95)
V točki 8 Smernic Skupnosti o državni pomoči za oglaševanje proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ES in nekaterih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi I, je določeno, da se od 1. januarja 2002 promocijski ukrepi, kot so širjenje znanstvenih dognanj, organizacija sejmov in razstav, sodelovanje na teh sejmih in razstavah ter podobni ukrepi za stike z javnostmi skupaj z anketami in tržnimi raziskavami ne štejejo za oglaševanje. Državna pomoč v zvezi s to promocijo v širšem pomenu besede je predmet točk 13 in 14 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju.
(96)
Točka 13.2 Smernic o državni pomoči v kmetijskem sektorju določa, da se pomoč lahko dodeli za posvetovanje z izvedenci in podobne storitve, skupaj s tehničnimi študijami, študijami izvedljivosti in projektnimi načrti ter tržnimi raziskavami, kadar je namen zadevnih dejavnosti razvoj kakovostnih kmetijskih proizvodov. Poleg tega je v točki 14 dovoljena dodelitev pomoči za tehnično pomoč v kmetijskem sektorju. Predvsem je dovoljena pomoč za širjenje novih tehnik.
(97)
Zgoraj opisane pomoči lahko spadajo v eno ali drugo od teh kategorij, ker je njihov namen ne nazadnje zagotoviti tehnično pomoč zadevni proizvodnji, s tem da se podpirata trženje kakovostnih kmetijskih proizvodov in splošno seznanjanje javnosti s temi lastnostmi.
(98)
Pomoč, ki pokriva 100 % stroškov, je torej dovoljena. Da bi se preprečilo dodeljevanje velikih zneskov velikim družbam, skupni znesek pomoči, ki se lahko dodeli na podlagi teh dveh točk, ne sme preseči 100 000 EUR na upravičenca v triletnem obdobju oziroma 50 % upravičenih izdatkov, če gre za pomoč, dodeljeno podjetjem, ki spadajo v kategorijo malih in srednje velikih podjetij, kot jih je opredelila Komisija, pri čemer se upošteva višji znesek. Pri izračunu zneska pomoči je prejemnik storitev obravnavan kot upravičenec.
(99)
Portugalski organi so pojasnili, da bo v zvezi s splošnimi ukrepi, katerih dejanska korist je v celoti razpršena med vse akterje v industriji vina in proizvodov iz grozdja in vina, višina pomoči na upravičenca torej ostala pod pragom 100 000 EUR za triletno obdobje.
(100)
Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (točka 114) sklepala, da so se pri državni pomoči, nakazani za financiranje obravnavanih promocijskih ukrepov po 1. januarju 2002, upoštevala merila, določena v predpisih Skupnosti, ki se uporabljajo na tem področju.
(101)
Komisija ob upoštevanju podatkov, ki so jih portugalski organi predložili med preučevanjem te zadeve, in ker tretje strani po sprožitvi formalnega postopka preiskave niso predložile nasprotnih komentarjev, potrjuje stališče, ki ga je ob sprožitvi postopka (22) izrazila o združljivosti kampanj za splošno promocijo vina, ki jih Viniportugal izvaja na Portugalskem, z veljavnimi predpisi Skupnosti.
-
Komisija v tem stališču predvsem ugotavlja, da so portugalski organi dali zagotovila v zvezi s: cilji ukrepa: razvoj malih in srednje velikih podjetij in nekaterih regij ter razvoj visokokakovostnih proizvodov in proizvodov za zdravo prehrano (točka 32 Smernic o državni pomoči za oglaševanje),
-
naravo kampanj; sporočila promocijskih in oglaševalskih ukrepov so splošna in vključujejo predvsem pripravo razstav, sodelovanje na sejmih, izdajanje katalogov in drugega gradiva, njihov cilj ni odvračati potrošnike od nakupa proizvodov iz drugih držav članic ali zaničevati navedene proizvode, prav tako pa ne koristijo znamki posameznega podjetja ali proizvajalca (točka 20 Smernic o državni pomoči za oglaševanje),
-
zgornjo mejo pomoči: ukrepi se v celoti financirajo z davkom podobnimi dajatvami, finančni prispevek akterjev v tem sektorju za te kampanje pa po definiciji dosega 50 % njihovih stroškov. Poleg tega, kar zadeva splošne ukrepe, katerih dejanska korist je v celoti razpršena med vse akterje v industriji vina in proizvodov iz grozdja in vina, bo višina pomoči na upravičenca torej ostala pod pragom 100 000 EUR za triletno obdobje.
3.2 Kampanje za promocijo in oglaševanje portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav
(102)
Komisija je v zvezi s kampanjami za promocijo in oglaševanje portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav, ki jih je Viniportugal izvajal zlasti po 1. januarju 2002, izrazila dvom o njihovi združljivosti z določbami Smernic o državni pomoči za oglaševanje.
(103)
V skladu s točko 4.1 teh smernic je dopustno, da države članice neposredno ali posredno izvajajo oglaševalske kampanje na trgih drugih držav članic, da bi se potrošniki seznanili s kmetijskimi proizvodi iz drugih držav članic ali regij, celó s celotno kategorijo proizvodov iz druge države članice. Vendar morajo te kampanje vsebovati objektivne informacije o lastnostih zadevnih proizvodov, ne smejo pa vsebovati subjektivnih trditev o kakovosti proizvodov samo zaradi njihovega izvora.
(104)
Komisija ob sprožitvi postopka ni imela zadostnih podatkov za sklepanje, da te kampanje, čeprav je v njih omenjen izvor vina, vsebujejo le podatke o objektivnih lastnostih zadevnih proizvodov, ne vsebujejo pa subjektivnih trditev o kakovosti proizvodov samo zaradi njihovega izvora. Tako je portugalske organe pozvala, naj dokažejo, da se pri morebitnem sklicevanju na izvor proizvodov upoštevajo ti pogoji.
(105)
Komisija je seznanjena z zagotovili, ki so jih portugalski organi dali v zvezi s tem, (i) da so promocijske kampanje, ki jih izvaja Viniportugal, splošne (glej uvodno izjavo 37 zgoraj); (ii) da promocijske in oglaševalske dejavnosti, ki jih Viniportugal izvaja na Portugalskem in na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav, ne zadevajo posebnih panog ter da njihov namen ni promocija določenih podjetij ali posameznih proizvajalcev (glej uvodno izjavo 37 zgoraj); (iii) da namen kampanj ni zaničevati proizvode iz grozdja in vina iz drugih držav članic, da ne odvračajo potrošnikov od nakupa proizvodov iz grozdja in vina iz drugih držav članic ter da so v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti (in sicer z zakonodajo o označevanju, predstavitvi in oglaševanju živil) (glej uvodno izjavo 38 zgoraj); (iv) da je namen teh dejavnosti seznaniti potrošnike v drugih državah članicah s portugalskimi vini ter tako spodbujati razvoj dejavnosti portugalskega vinskega sektorja v smislu člena 107(3)(c) PDEU (glej uvodno izjavo 39 zgoraj); ter nazadnje (v) da je namen kampanj, ki jih Viniportugal izvaja zunaj Portugalske, seznaniti javnost z osnovnimi lastnostmi portugalskih vin in pozvati potrošnike v drugih državah članicah in tretjih državah, naj poskusijo te proizvode, ki jih ne poznajo, ter da te kampanje ne vsebujejo nobene subjektivne izjave o kakovosti proizvodov, ki temeljijo samo na njihovem izvoru (glej uvodno izjavo 40 zgoraj).
(106)
Komisija je lahko tako na podlagi dodatnih informacij, ki so jih poslali portugalski organi, in ker tretje strani po sprožitvi formalnega postopka preiskave niso poslale nasprotnih komentarjev, sklepala, da ni več dvoma, ki ga je ob sprožitvi postopka izrazila o objektivnosti promocijskih in oglaševalskih kampanj, ki se izvajajo na trgih držav članic in tretjih držav.
(107)
Komisija glede na predstavljeno sklepanje meni, da sta pomoč za splošno promocijo vin na Portugalskem ter pomoč za promocijo in oglaševanje portugalskih vin na trgih drugih držav članic in tretjih držav združljivi s pozitivnimi in negativnimi merili, določenimi v Smernicah o državni pomoči za oglaševanje.
4. Financiranje pomoči
(108)
Kar zadeva državno pomoč, financirano z davkom podobno dajatvijo, mora Komisija preučiti ukrepe, financirane s pomočjo, in tudi financiranje same pomoči. Zaradi morebitne nezdružljivosti financiranja državne pomoči s skupnim trgom bi bila namreč tudi sama pomoč nezdružljiva, celo če bi se pri dodelitvi pomoči upoštevala veljavna pravila o konkurenci.
(109)
V skladu z ustaljeno sodno prakso se določbe PDEU, ki se nanašajo na državne pomoči, ne uporabljajo za takse, razen če so te način financiranja ukrepa pomoči, tako da so sestavni del navedenega ukrepa. (23) Da bi lahko bila taksa, ali njen del, sestavni del ukrepa pomoči, morata biti taksa in pomoč na podlagi upoštevne nacionalne zakonodaje nujno neločljivo vsebinsko povezani, in sicer tako, da so prihodki od takse nujno namenjeni financiranju pomoči. (24) Če taka vez obstaja, prihodki od takse neposredno vplivajo na višino pomoči (25) in posledično na presojo združljivosti te pomoči z notranjim trgom. (26)
(110)
Torej je treba preučiti, ali dajatev za promocijo vina izpolnjuje zgoraj navedene pogoje.
4.1 Dajatev za promocijo vina kot sestavni del pomoči za promocijo
(111)
Prvič, treba je preučiti, ali je prihodek od dajatve nujno namenjen financiranju pomoči. V tem okviru je treba poudariti, da je v zakonskem odloku št. 137/95 in tudi v zakonskem odloku št. 119/97, s katerim je bil prvi odlok razveljavljen, določeno, da bo „določen odstotek prihodka od dajatve za promocijo, ki ga vsako leto določi minister za kmetijstvo in ki ni nikoli nižji od 25 %, namenjen ukrepom za splošno promocijo vina in proizvodov iz grozdja in vina“ (člen 11(2) zakonskega odloka št. 119/97). V tem smislu je del prihodka od dajatve obvezno - na podlagi upoštevnih nacionalnih predpisov - namenjen financiranju promocijskih ukrepov, ki so predmet pomoči.
(112)
Poleg tega je v členu 1(1) zakonskega odloka št. 119/97, v katerem je opredeljen okvir uporabe dajatve, določeno, da so „vina in proizvodi iz grozdja in vina […] obdavčeni z dajatvijo za promocijo, ki je nadomestilo za storitve, ki jih IVV opravi v zvezi s splošno promocijo in splošnim usklajevanjem sektorja“. Drugič, treba je preučiti, ali prihodek od dajatve neposredno vpliva na višino pomoči. V tem okviru je treba opozoriti, da je dajatev za promocijo edini vir financiranja pomoči za promocijo in oglaševanje, ki je predmet te preiskave, tako da bi zmanjšanje prihodka od dajatve pomenilo zmanjšanje sredstev za financiranje promocijskih ukrepov.
(113)
Komisija zato meni, da je prihodek od dajatve v tej zadevi nujno namenjen financiranju pomoči in da neposredno vpliva na višino pomoči. Nazadnje je treba v skladu s sodno prakso Sodišča sklepati, da sta dajatev in pomoč na podlagi upoštevne nacionalne zakonodaje nujno neločljivo vsebinsko povezani ter da so prihodki od dajatve nujno namenjeni financiranju pomoči. Zato mora biti financiranje ukrepov z dajatvijo tudi predmet preiskave Komisije.
4.2 Obdavčitev izvoženih proizvodov z dajatvijo
(114)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 9 zgoraj, je dajatev naložena portugalskim proizvodom, namenjenim porabi na Portugalskem, in tudi proizvodom, namenjenim izvozu.
(115)
Vendar Komisija v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (točka 143) trdi, da se ne zdi, da pri izvajanju promocijskih in oglaševalskih kampanj zunaj portugalskega ozemlja ni diskriminacije med nacionalnimi proizvodi, namenjenimi nacionalnemu trgu, in nacionalnimi proizvodi, namenjenimi izvozu.
(116)
Kar zadeva vprašanje, koliko so proizvodi, namenjeni izvozu, v enakem obsegu upravičeni do ukrepov splošne promocije na Portugalskem, Komisija glede na podatke, ki so jih portugalski organi poslali med preučevanjem zadeve, in ker tretje strani po sprožitvi formalnega postopka preiskave niso poslale nasprotnih komentarjev, lahko sklepa, da zadnjenavedena kategorija proizvodov v velikem obsegu uživa vse ugodnosti, ki izhajajo iz dajatve, ter da ima velike koristi od promocijskih dejavnosti na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav.
4.3 Obdavčitev uvoženih proizvodov z dajatvijo
(117)
Komisija v skladu s sodno prakso Sodišča (27) navadno meni, da lahko financiranje pomoči z obveznimi dajatvami vpliva na pomoč, saj ima zaščitni učinek, ki presega pomoč v pravem pomenu. Zadevna dajatev je namreč obvezna. Komisija ob upoštevanju iste sodne prakse meni, da je pomoč za nacionalne proizvajalce mogoče financirati z davkom podobnimi dajatvami, ki bremenijo enako uvoz proizvajalcev enakega proizvoda iz drugih držav članic, le če obstajajo zagotovila, da so lahko upravičeni do vseh teh ugodnosti enako kot nacionalni proizvajalci.
(118)
Komisija je tako ob sprožitvi formalnega postopka preiskave navedla, da morajo portugalski organi, ker je bilo treba dajatev plačati tudi od proizvodov iz drugih držav članic, dokazati tudi, da ni diskriminacije med nacionalnimi in uvoženimi proizvodi ter da so torej proizvodi iz drugih držav članic, od katerih je tudi bilo treba plačati dajatev, enako in v enakem obsegu kot nacionalni proizvodi upravičeni do vseh ugodnosti, ki izhajajo iz te dajatve. (28)
(119)
Bilo je že ugotovljeno, da se kampanje za promocijo in oglaševanje vina in proizvodov iz grozdja in vina, ki jih izvaja Viniportugal, financirajo iz dela prihodkov od dajatve za promocijo vina.
(120)
Portugalski organi v pripombah in dodatnih informacijah zagotavljajo, da je bil s prihodki od dajatve, pobrane od uvoženih proizvodov, financiran komaj del stroškov ukrepov za splošno promocijo, ki jih je Viniportugal izvajal na Portugalskem. Trdijo, da so promocijske in oglaševalske kampanje, izvedene na trgih drugih držav članic in tretjih držav v korist portugalskega vina in proizvodov iz grozdja in vina, financirane izključno s prihodki od dajatve, pobrane od nacionalnih proizvodov.
(121)
Podatki, ki so jih poslali portugalski organi, dokazujejo, da kampanje za splošno promocijo na Portugalskem sorazmerno koristijo uvoženim proizvodom. Kot je opisano v uvodnih izjavah 16 in 17 zgoraj, je namreč glavni cilj oglaševalskih kampanj na nacionalni ravni pritegniti mlade odrasle potrošnike obeh spolov k zdravemu uživanju vina namesto piva ali drugih alkoholnih pijač. Portugalski organi so tako predložili vzorce oglasov kampanj in načrtov širjenja, financiranih z dajatvijo. Ker je namen promocijskih kampanj spodbujati uživanje vina na splošno, so uvoženi proizvodi v enakem obsegu upravičeni do navedenih ukrepov.
(122)
Vendar predloženi podatki niso zadosten dokaz, da prihodki od dajatve, pobrane od uvoženih proizvodov, niso prispevali k financiranju promocijskih in oglaševalskih kampanj, izvedenih na trgih drugih držav članic in tretjih držav, ki sicer koristijo izključno portugalskim vinom. Zlasti glede na številke, ki so jih predložili portugalski organi, so bili povprečni prihodki od pobiranja dajatve od uvoženih proizvodov v obdobju 1998-2005 1 293 169 EUR, medtem ko je Viniportugal v istem obdobju namenil povprečno 525 698 EUR na leto za ukrepe za splošno promocijo na Portugalskem (glej uvodni izjavi 36 in 38 zgoraj).
(123)
Še več, čeprav je v nacionalni zakonodaji določena obveznost, da se delež - ki ni nikoli manjši od 25 % - prihodka od dajatve nameni ukrepom za splošno promocijo vina in proizvodov iz grozdja in vina, se za ta dva dela prihodkov od dajatve ne vodi ločeno računovodstvo. Portugalski organi so lahko predložili le ocene, kolikšen del prihodkov od dajatve se pobere od uvoženih proizvodov in se nameni splošni promociji.
(124)
Komisija ob upoštevanju sodne prakse, navedene v uvodni izjavi 116 zgoraj, zaradi tega, ker so ukrepi, financirani z dajatvijo, državna pomoč v smislu člena 107 PDEU in je dajatev diskriminatorna, kar je v nasprotju s členom 110 PDEU, saj je bilo treba dajatev plačati tudi od proizvodov iz drugih držav članic, ki pa niso bili upravičeni do vseh ugodnosti, ki izhajajo iz te dajatve, meni, da prihodki od dajatve, dobljeni z bremenitvijo proizvodov, uvoženih iz drugih držav članic, uporabljeni za financiranje promocijskih ukrepov, ki jih je Viniportugal izvajal na trgih drugih držav članic in tretjih držav, pomenijo financiranje pomoči, ki ni združljivo s pravili o prostem pretoku blaga, ter da je posledično tako financirana državna pomoč v enakem obsegu nezdružljiva s Pogodbo.
(125)
Komisija lahko na podlagi podatkov in zagotovil portugalskih organov (glej uvodno izjavo 104 tega sklepa) utemeljeno sklepa, da so bili proizvajalci in trgovci iz drugih držav članic v enakem obsegu kot portugalski proizvajalci deležni ukrepov pomoči za splošno promocijo, izvedenih na Portugalskem.
(126)
Nasprotno pa portugalski organi ne zanikajo, da proizvajalci in trgovci iz drugih držav članic ne morejo biti upravičeni do ukrepov pomoči za promocijo in oglaševanje v tujini, ki se izvajajo izključno za portugalska vina.
(127)
V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča lahko namreč iz tega, da kadar so prihodki od davka, ki bremeni nacionalne in uvožene proizvode na podlagi istih meril, namenjeni financiranju dejavnosti, ki koristijo predvsem obdavčenim nacionalnim proizvodom, sledi, da je prispevek, pobran na podlagi istih meril, vseeno diskriminatorna obdavčitev, ker je davčno breme, ki bremeni nacionalne proizvode, nevtralizirano z ugodnostmi, ki se financirajo s to dajatvijo, medtem ko davčno breme, ki bremeni uvožene proizvode, pomeni neto breme (29).
(128)
V tej zadevi torej ni mogoče izključiti, da so bili uvoženi proizvodi diskriminirani. Nasprotno, iz podatkov, ki so jih predložili portugalski organi, izhaja, da so bili uvoženi proizvodi obdavčeni z dajatvijo v enakem obsegu kot nacionalni proizvodi, vendar niso bili deležni ugodnosti, financiranih s to dajatvijo, v enakem obsegu kot nacionalni proizvodi. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 122 zgoraj, so bili glede na številke, ki so jih predložili portugalski organi, povprečni prihodki od pobiranja dajatve od uvoženih proizvodov v obdobju 1998-2005 1 293 169 EUR, medtem ko je Viniportugal v istem obdobju namenil povprečno 525 698 EUR na leto za ukrepe za splošno promocijo na Portugalskem. Ne vodi se ločeno računovodstvo, ki bi lahko zagotavljalo, da so prihodki od dajatve, pobrane od uvoženih proizvodov, namenjeni izključno splošni promociji na Portugalskem. Zato je z davkom podobnimi dajatvami in prihodkom od teh dajatev kršen člen 110 PDEU.
(129)
Komisija na podlagi podatkov, ki jih je prejela po sprožitvi formalnega postopka preiskave, ne more sklepati, da pomoč za promocijo portugalskega vina in proizvodov iz grozdja in vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav ni bila vsaj delno financirana s prihodki od dajatve za promocijo vina, pobrane od uvoženih proizvodov. Komisiji namreč ni treba po uradni dolžnosti preučiti, kateri elementi bi ji lahko bili predloženi, mora pa, po eni strani, preučiti vsa potrebna stališča in se, po drugi strani, opreti na informacije, ki jih ima na voljo ob sprejetju sklepa. (30) Komisija meni in posledično sklepa, da je treba financiranje teh ukrepov pomoči šteti za nezdružljivo z notranjim trgom.
(130)
Skratka, ker se financiranje državne pomoči šteje za nezdružljivo z veljavnimi pravili Pogodbe, mora Komisija tudi tako financirano pomoč šteti za nezdružljivo, dokler bo nezakonito financiranje trajalo, saj je zakonitost financiranja državne pomoči nujen pogoj za razglasitev njene združljivosti. (31)
V. SKLEPNE UGOTOVITVE
(131)
Komisija obžaluje, da je Portugalska izvedla navedene pomoči in s tem kršila člen 108(3) PDEU.
(132)
Komisija je ugotovila naslednje:
-
Portugalska je nezakonito uvedla financiranje kampanj za splošno promocijo vina, ki so se financirale z dajatvijo na nacionalne proizvode in proizvode, uvožene iz drugih držav članic, s čimer je bil kršen člen 108(3) PDEU,
-
le usposabljanje, financirano s prihodki od davkom podobne dajatve, ni pomoč,
-
pomoč za ukrepe za splošno promocijo in oglaševanje vina in proizvodov iz grozdja in vina, ki jih je Viniportugal izvajal na ozemlju Portugalske, se lahko razglasi za združljivo z notranjim trgom,
-
pri pomoči za promocijo in oglaševanje vina in proizvodov iz grozdja in vina portugalskega izvora na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav, ki se financira z dajatvijo na proizvodnjo vina in proizvodov iz grozdja in vina, ki bremeni tudi proizvode iz drugih držav članic, so se upoštevali predpisi Skupnosti, ki veljajo za navedene upravičence. Vendar je Komisija lahko ugotovila tudi obstoj kršitve člena 110 PDEU pri financiranju pomoči. Komisija zato zadevne sheme ne more razglasiti za združljivo s PDEU, saj je bila z njo uvedena diskriminacija med uvoženimi in nacionalnimi proizvodi.
(133)
Ta odločitev je omejena na preučitev uporabe davkom podobne dajatve od začetka njene veljavnosti do 31. decembra 2006, ko so začele veljati nove Smernice Komisije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007-2013, in brez poseganja v stališče, ki ga bo Komisija sprejela o uporabi dajatve za promocijo po tem datumu.
(134)
Komisija meni, da je v tem primeru primerno sprejeti pogojni sklep, tako da se uporabi možnost, ponujeno v členu 7(4) Uredbe (ES) št. 659/1999, po katerem lahko Komisija pozitivnemu sklepu priloži pogoje, na podlagi katerih se pomoč šteje za združljivo s skupnim trgom, in določi obveznosti, da zagotovi nadzor nad izpolnjevanjem sklepa.
(135)
Da bi Portugalska odpravila kršitev člena 110 in tako za nazaj odpravila diskriminacijo, mora povrniti del dajatve, ki je bremenila proizvode iz drugih držav članic, v roku in pod pogoji, ki jih določi Komisija. Zadevna pomoč bo z odpravo te kršitve postala združljiva s členom 107 PDEU.
(136)
Komisija določi pogoje, ki jih je treba upoštevati pri navedenem povračilu. Portugalska mora tako zavezancem za dajatev povrniti del dajatve, ki je bremenila proizvode iz drugih držav članic med datumom začetka pobiranja dajatve in 31. decembrom 2006, ob polnem upoštevanju naslednjih pogojev:
-
če zavezanci za plačilo dajatve lahko predložijo dokaz, da so bili z dajatvijo za promocijo obdavčeni uvoženi proizvodi, lahko zahtevajo povračilo sorazmernega dela prihodka od dajatve, namenjene financiranju promocijskih storitev, ki so jih bili deležni le nacionalni proizvodi, v roku, določenem v skladu z nacionalnim pravom, ki ni v nobenem primeru krajši od šestih mesecev od vročitve tega sklepa,
-
Portugalska bo ugotovila obseg morebitne diskriminacije, ki bremeni uvožene proizvode. Zato bo v referenčnem obdobju preverila finančno enakovrednost zneskov, ki se na splošno pobirajo od nacionalnih proizvodov iz naslova zadevne dajatve, in ugodnosti, ki so jih deležni izključno ti proizvodi,
-
povračilo se mora izvršiti najpozneje v šestih mesecih od vložitve zahtevka,
-
povrnjene zneske je treba preračunati na današnjo vrednost, pri čemer je treba upoštevati obresti od datuma njihovega prejema do datuma dejanskega povračila. Te obresti se izračunajo na podlagi referenčne obrestne mere Komisije, določene z metodo določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (32),
-
portugalski organi sprejmejo vsak razumen dokaz zavezancev, ki izkazuje del plačane dajatve, ki je bremenila proizvode iz drugih držav članic,
-
pravica do povračila ne sme biti odvisna od drugih pogojev, zlasti ne od tega, da dajatev ni bila prenesena naprej,
-
če davčni zavezanec še ni plačal dajatve, se portugalski organi uradno odpovejo njenemu plačilu, skupaj z morebitnimi pripadajočimi zamudnimi obrestmi,
-
Portugalska se zavezuje, da bo predložila popolno poročilo, ki bo dokazovalo pravilno izvajanje ukrepa povračila, če bo Komisija to zahtevala,
-
če je bila dajatev naložena v drugi državi članici za iste proizvode, ki so bili obdavčeni z dajatvijo za promocijo vina na Portugalskem, se portugalski organi zavezujejo, da bodo zavezancem povrnili del dajatve, ki je bremenil proizvode iz te druge države članice,
-
Portugalska se zavezuje, da bo s tem sklepom seznanila vse morebitne zavezance za plačilo dajatve -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Le usposabljanje, financirano s prihodki od davkom podobne dajatve v višini 367,12 EUR, ni pomoč.
Člen 2
Državna pomoč za splošno promocijo vina in proizvodov iz grozdja in vina na portugalskem ozemlju, ki jo je Portugalska izvedla nezakonito v nasprotju s členom 108(3) PDEU z davkom podobno dajatvijo, uvedeno z zakonskim odlokom št. 137/95 z dne 14. junija 1995, je državna pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU, kar zadeva obdobje od začetka njene veljavnosti do 31. decembra 2006.
Člen 3
1. Državna pomoč za promocijo in oglaševanje vina in proizvodov iz grozdja in vina portugalskega izvora na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav, ki jo je Portugalska izvedla nezakonito v nasprotju s členom 108(3) PDEU z davkom podobno dajatvijo, uvedeno z zakonskim odlokom št. 137/95 z dne 14. junija 1995, je, brez poseganja v izvajanje člena 2, državna pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU, kar zadeva obdobje od začetka njene veljavnosti do 31. decembra 2006, če Portugalska upošteva pogoje, navedene v odstavku 2 tega člena.
2. Portugalska mora tako zavezancem za dajatev povrniti del dajatve, ki je bremenila proizvode iz drugih držav članic med datumom začetka pobiranja dajatve in 31. decembrom 2006, ob polnem upoštevanju naslednjih pogojev:
-
če zavezanci za plačilo dajatve lahko predložijo dokaz, da so bili z dajatvijo za promocijo obdavčeni uvoženi proizvodi, lahko zahtevajo povračilo sorazmernega dela prihodka od dajatve, namenjene financiranju promocijskih storitev, ki so jih bili deležni le nacionalni proizvodi, v roku, določenem v skladu z nacionalnim pravom, ki ni v nobenem primeru krajši od šestih mesecev od vročitve tega sklepa,
-
Portugalska bo ugotovila obseg morebitne diskriminacije, ki bremeni uvožene proizvode. Zato bo v referenčnem obdobju preverila finančno enakovrednost zneskov, ki se na splošno pobirajo od nacionalnih proizvodov iz naslova zadevne dajatve, in ugodnosti, ki so jih deležni izključno ti proizvodi,
-
povračilo se mora izvršiti najpozneje v šestih mesecih od vložitve zahtevka,
-
povrnjene zneske je treba preračunati na današnjo vrednost, pri čemer je treba upoštevati obresti od datuma njihovega prejema do datuma dejanskega povračila. Te obresti se izračunajo na podlagi referenčne obrestne mere Komisije, določene z metodo določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (33),
-
portugalski organi sprejmejo vsak razumen dokaz zavezancev, ki izkazuje del plačane dajatve, ki je bremenila proizvode iz drugih držav članic,
-
pravica do povračila ne sme biti podvržena drugim pogojem, zlasti ne temu, da dajatev ni bila prenesena naprej,
-
če davčni zavezanec še ni plačal dajatve, se francoski organi uradno odpovejo njenemu plačilu, skupaj z morebitnimi pripadajočimi zamudnimi obrestmi,
-
Portugalska se zavezuje, da bo predložila popolno poročilo, ki bo dokazovalo pravilno izvajanje ukrepa povračila, če bo Komisija to zahtevala,
-
če je bila dajatev naložena v drugi državi članici za iste proizvode, ki so bili obdavčeni z dajatvijo za promocijo vina na Portugalskem, se portugalski organi zavezujejo, da bodo zavezancem povrnili del dajatve, ki je bremenil proizvode iz te druge države članice,
-
Portugalska se zavezuje, da bo s tem sklepom seznanila vse morebitne zavezance za plačilo dajatve.
Člen 4
Portugalska v dveh mesecih od datuma vročitve tega sklepa obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih bo sprejela za izvršitev tega sklepa.
Člen 5
Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.
V Bruslju, 20. julija 2010