ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. srpna 2011
o státní podpoře C 39/09 (ex N 385/09) - Lotyšsko - Veřejné financování přístavní infrastruktury v přístavu Ventspils
(oznámeno pod číslem K(2011) 6043)
(Pouze lotyšské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/784/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Elektronickým oznámením ze dne 26. června 2009 oznámilo Lotyšsko v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) opatření poskytující veřejné financování na výstavbu přístavní infrastruktury v přístavu Ventspils.
(2)
Dopisem ze dne 15. prosince 2009 Komise Lotyšsko informovala, že se s ohledem na část opatření rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.
(4)
Komise neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran. Lotyšské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisy ze dne 16. března 2010, 7. dubna 2010, 12. dubna 2010 a 14. dubna 2010.
(5)
Komise si vyžádala doplňkové informace o opatření dopisy ze dne 21. září 2010, 22. prosince 2010 a 18. března 2011. Lotyšské orgány požadované informace poskytly v dopisech ze dne 8. října 2010, 20. ledna 2011, 22. března 2011 a 31. března 2011.
(6)
Mezi útvary Komise a lotyšskými orgány se mimoto uskutečnila řada schůzek. Před těmito schůzkami a po jejich konání zaslaly lotyšské orgány doplňkové informace.
2. POPIS
2.1 PROJEKT
(7)
Cílem projektu je modernizace přístavní infrastruktury. Projekt sestává z níže uvedených dílčích projektů, které mají být realizovány v období 2010-2014:
a)
výstavba terminálu pro suchý náklad;
b)
výstavba kotviště č. 35;
c)
výstavba kotviště č. 12;
d)
rekonstrukce severního vlnolamu;
e)
vybagrování přístavního doku;
f)
výstavba přístupových železničních tratí;
g)
přestavba mol pro kotvení plavidel přístavního orgánu;
h)
zpevnění břehů kanálu.
2.2 OBLAST PŮSOBNOSTI TOHOTO ROZHODNUTÍ
(8)
Ve svém rozhodnutí ze dne 15. prosince 2009 (3) se Komise domnívala, že není nutné rozhodnout, zda veřejné financování vlnolamu, zpevnění břehů kanálu a přestavby mol pro kotvení plavidel přístavního orgánu zahrnuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU na úrovni přístavního orgánu, jelikož by tato podpora byla slučitelná s vnitřním trhem.
(9)
Pokud jde o veřejné financování bagrovacích prací a přístupových železničních tratí, Komise se domnívala, že toto financování zahrnovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a prohlásila tuto podporu na úrovni přístavního orgánu za slučitelnou s vnitřním trhem.
(10)
Co se týká veřejného financování nového terminálu a dvou kotvišť, Komise se domnívala, že toto financování zahrnovalo podporu na úrovni přístavního orgánu. Komise dospěla k závěru, že podpora pro přístavní orgán je slučitelná s vnitřním trhem.
(11)
Terminál pro suchý hromadný náklad a dvě kotviště budou provozovat soukromé subjekty. Za tímto účelem uzavře přístavní orgán s poskytovateli přístavních služeb koncesní smlouvy na dobu 35 let. V souvislosti s uzavřením koncesních smluv nebude uspořádáno nabídkové řízení. Koncesní poplatky, jež budou hradit vybraní poskytovatelé přístavních služeb, byly stanoveny předem na základě ocenění provedeného nezávislým odborníkem.
(12)
Ve svém rozhodnutí ze dne 15. prosince 2009 vyjádřila Komise pochybnosti ohledně toho, zda cena koncese nezahrnuje státní podporu. Na základě informací, které byly v této fázi k dispozici, nemohla Komise vyvodit závěr, zda lze veřejné financování na úrovni tří držitelů koncesí na přístavní infrastrukturu specifickou pro uživatele považovat za podporu.
(13)
Komise rovněž zjistila, že koneční uživatelé budou mít přístup k nově vybudované infrastruktuře za nediskriminačních podmínek.
(14)
Předmětem formálního vyšetřovacího řízení byla proto pouze možná podpora na úrovni koncesionářů.
2.3 KONCESNÍ SMLOUVY
2.3.1 TERMINÁL PRO SUCHÝ NÁKLAD
(15)
Přístavní orgán hodlá uzavřít koncesní smlouvu na provozování nově vybudovaného terminálu s […] (4). Tento hospodářský subjekt v současnosti provádí činnosti v oblasti manipulace s nákladem na území, které přístavní orgán pronajal společnosti […], na základě smlouvy o podnájmu uzavřené s […].
(16)
Podle lotyšských orgánů hodlá společnost […] svou činnost rozšířit a využívat celé pronajaté území pro vlastní operace, a plánuje proto smlouvu o podnájmu ukončit.
(17)
Přístavní orgán rozhodl o vybudování nového terminálu a následném udělení koncese […], aby […] mohla v přístavu působit i nadále.
2.3.2 KOTVIŠTĚ Č. 35 PRO KAPALNÝ NÁKLAD
(18)
Podle lotyšských orgánů souvisí obnova kapacity pro manipulaci s kapalným nákladem v přístavu Ventspils s touto konkrétní lokalitou kvůli omezením týkajícím se potřebné hloubky pro vjezd plavidel přepravujících kapalný náklad s příslušnou tonáží.
(19)
Celé přilehlé území je v současnosti pronajato […]. Záměrem lotyšských orgánů je uzavřít koncesní smlouvu na provozování nového kotviště se společností […], jelikož ta v přístavu manipuluje s kapalným nákladem, a tudíž již vlastní zařízení potřebné pro překládku kapalného nákladu, včetně hasicího zařízení.
2.3.3 KOTVIŠTĚ Č. 12 PRO BĚŽNÝ NÁKLAD A HROMADNÝ NÁKLAD
(20)
Jedním z uživatelů kotviště bude dceřiná společnost podniku […], která zamýšlí zřídit na území přístavu závod na výrobu stavebních modulů, a to na základě dlouhodobé nájemní smlouvy s přístavním orgánem. Stavební moduly budou na vývozní trh přepravovány plavidly typu ro-ro.
(21)
Přeprava modulů z výrobního závodu ke kotvišti se bude uskutečňovat po železnici a po silnici přes území univerzálního terminálu č. 2, který provozuje […]. Za tímto účelem bude po výstavbě kotviště mezi […], […] a přístavním orgánem podepsaná trojstranná smlouva.
(22)
Podle lotyšských orgánů jsou […] a […] jedinými potenciálními provozovateli kotviště č. 12. Přístavní orgán původně zamýšlel koncesi udělit […].
2.4 DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ, POKUD JDE O POVAHU OPATŘENÍ JAKOŽTO PODPORY NA ÚROVNI KONCESIONÁŘŮ
2.4.1 EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(23)
V rozhodnutí o zahájení řízení zastávala Komise předběžný názor, že nebyla zcela splněna kritéria potřebná pro vyvození závěru, že při stanovení koncesních poplatků, jež mají být účtovány budoucím koncesionářům, přístavní orgán jednal jako soukromý investor.
(24)
Komise vyslovila pochybnosti, pokud jde o metodu použitou ke stanovení samotného koncesního poplatku, jakož i nezávislost odborného ocenění.
2.4.1.1 Metody použité přístavním orgánem ke stanovení koncesních poplatků
(25)
Nezávislý odborník, který ocenil koncesní poplatky, použil dvě různé metody, a to metodu založenou na porovnání s referenčními údaji a metodu založenou na příjmech. Co se týká kotviště pro kapalný náklad, odborník použil pouze příjmy.
(26)
Pokud jde o porovnání s referenčními údaji, Komise zjistila, že tato metoda byla založena především na existujících smlouvách v témže přístavu. Komise proto měla pochybnosti ohledně její spolehlivosti. Komise podotkla, že toto porovnání s referenčními údaji nemohlo být průkazné, jelikož nebyl k dispozici žádný důkaz, že na základě smluv použitých jako srovnávací měřítko je placen tržní koncesionářský poplatek. Komise mimoto uvedla, že v případě terminálu pro suchý náklad i kotviště č. 12 pro běžný a hromadný náklad byla analýza provedena na základě tří stejných koncesních smluv, navzdory skutečnosti, že tyto terminály se zjevně svým charakterem značně liší.
(27)
Co se týká přístupu založeného na příjmech, který byl použit při oceňování, Komise poznamenala, že v případě terminálu pro suchý hromadný náklad a kotviště č. 12 patrně nejsou zohledněny celé investiční náklady.
2.4.1.2 Nezávislost odborného ocenění
(28)
Komise uvedla, že rozhodnutí, které přijal přístavní orgán již v březnu 2006, prokazuje závazek přístavu udělit po dokončení stavebních prací koncesi na provozování kotviště č. 35 společnosti […]. V tomto rozhodnutí je podrobně popsána metoda výpočtu koncesního poplatku, která je založena na stejných zásadách jako nezávislé ocenění. Komise proto měla pochybnosti ohledně nezávislosti ocenění jako takového.
2.4.1.3 Závěr
(29)
Komise se domnívala, že veřejné financování výstavby terminálu a dvou kotvišť poskytuje (jak se zdá) selektivní hospodářskou výhodu provozovatelům dotyčné infrastruktury, a představuje tudíž podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2.4.2 SLUČITELNOST PODPORY
(30)
Komise zastávala předběžný názor, že jakákoli podpora poskytnutá koncesionářům představuje provozní podporu, jelikož je osvobozuje od nákladů, jež by jinak museli nést. Podle judikatury Soudního dvora je takováto provozní podpora v zásadě neslučitelná s vnitřním trhem (5).
3. PŘIPOMÍNKY LOTYŠSKA
3.1.1 KONCESIONÁŘI
(31)
Lotyšské orgány trvaly na tom, že tři provozovatele vybral přístavní orgán na základě objektivních kritérií a že tento výběr představoval s ohledem na provozovatele nově vybudované infrastruktury nejschůdnější alternativu.
3.1.1.1 Terminál pro suchý náklad
(32)
Přístavní orgán hodlá udělit koncesi na provozování terminálu pro suchý náklad společnosti […], která se zabývá především překládkou dřeva. Lotyšské orgány objasnily, že přítomnost […] v přístavu je nezbytná vzhledem k obzvláštnímu významu vývozu dřeva v této oblasti.
(33)
Jak bylo objasněno výše, společnost […] v současnosti poskytuje služby v oblasti manipulace s nákladem na území, které přístavní orgán pronajal […], a to na základě smlouvy o podnájmu uzavřené s […]. Vzhledem k tomu, že […] zamýšlí svou činnost rozšířit a využívat celý pronajatý prostor, přijal přístavní orgán v říjnu 2005 usnesení o výstavbě nového terminálu a následném udělení koncese na jeho provoz […] (viz příloha I).
(34)
Lotyšské orgány uvedly, že rozhodnutí o uzavření koncesní smlouvy s tímto konkrétním provozovatelem je založeno na objektivních, čistě obchodních důvodech. V tomto smyslu lotyšské orgány zdůraznily, že […] představuje s ohledem na provoz terminálu nejschůdnější řešení, jelikož tato společnost již vlastní zařízení potřebné pro manipulaci se suchým nákladem. Žádný jiný potenciální koncesionář mimoto neprojevil o provoz terminálu pro suchý náklad zájem. Lotyšské orgány zdůraznily, že je v zájmu přístavního orgánu zahájit jednání se všemi potenciálními stranami, které projeví zájem, zejména vzhledem k tomu, že značná část plochy v přístavu je dosud nevyužita.
(35)
Společnost […] již v přístavu překládá více než […] tisíc m3 ročně, a tudíž již vytvořila důležitou obchodní síť. Přístavní orgán se domnívá, že společnost bude schopna zachovat tento obrat nákladu i v budoucnu, a poskytne tak požadované záruky, pokud jde o zpětné získání investic uskutečněných přístavním orgánem.
3.1.1.2 Kotviště č. 35
(36)
Kotviště nahradí molo č. 1 pro překládku nebezpečného kapalného nákladu. Molo je v současnosti zastaralé, a proto jej nelze použít k manipulaci s nákladem. Jak bylo objasněno výše, obnovení kapacity pro manipulaci s kapalným nákladem v přístavu Ventspils souvisí s touto konkrétní lokalitou vzhledem k bezpečnostním požadavkům a omezením týkajícím se potřebné hloubky pro plavidla přepravující kapalný náklad s příslušnou tonáží.
(37)
Lotyšské orgány uvedly, že udělení koncese na provoz kotviště č. 35 jiné společnosti není v praxi možné právě kvůli umístění dotyčné infrastruktury v přístavu. V současnosti je celé přilehlé území přístavu pronajato […] (viz příloha II).
(38)
Mimoto se odkazovalo na podobnost s […], jelikož společnost […] již v přístavu Ventspils s kapalným nákladem manipuluje a provozovatel již vlastní veškeré zařízení potřebné pro překládku kapalného nákladu, jež je pro provoz kotviště nezbytné.
3.1.1.3 Kotviště č. 12
(39)
Cílem projektu je zvýšit kapacitu pro manipulaci s běžným nákladem. Lotyšské orgány objasnily, že rozhodnutí o výstavbě kotviště souvisí s dlouhodobou smlouvou o nájmu pozemku, kterou přístavní orgán uzavřel s dceřinou společností podniku […]. Dceřiná společnost podniku […] hodlá zřídit na území přístavu závod na výrobu stavebních modulů. Stavební moduly mohou být na vývozní trhy přepravovány pouze plavidly typu ro-ro.
(40)
Lotyšské orgány však zdůraznily, že před uzavřením nájemní smlouvy se společností […] se přístavní orgán zúčastnil různých nabídkových řízení, která uspořádali přepravci a potencionální koncesionáři kotviště č. 12, například […], avšak bezúspěšně.
(41)
Podle lotyšských orgánů lze přepravu modulů z výrobního závodu ke kotvišti uskutečnit pouze po železnici a po silnici přes území univerzálního terminálu č. 2, který provozuje […]. Za tímto účelem bude po výstavbě kotviště mezi […], […] a přístavním orgánem podepsána trojstranná smlouva.
(42)
Lotyšské orgány dále uvedly, že existují pouze dva potenciální provozovatelé kotviště, tj. […] a […]. V připomínkách podaných v rámci formálního vyšetřovacího řízení lotyšské orgány objasnily, že koncesní smlouva na provoz kotviště bude uzavřena s […].
(43)
Vzhledem ke skutečnosti, že jediným způsobem přepravy stavebních modulů z výrobního závodu ke kotvišti č. 12 je přeprava přes území pronajaté […] (viz příloha III), považuje přístavní orgán […] za nejreálnější alternativu.
(44)
Lotyšské orgány mimoto zdůraznily, že povrchová plocha v oblasti přístavu, která sousedí s kotvištěm, neumožňuje skladování nákladu. Je proto nezbytné zajistit spolehlivé spojení s ostatními oblastmi přístavu, v nichž skladování možné je.
(45)
Uvádělo se rovněž, že kotviště bude vzhledem k umístění i jeho technickým parametrům sloužit přepravcům nacházejícím se v oblasti o rozloze 12 ha, a to bez ohledu na druh přepravovaného zboží.
3.1.2 OCENĚNÍ ODBORNÍKA
(46)
Pro každou koncesní smlouvu týkající se infrastruktury specifické pro uživatele byla provedena samostatná ocenění. Lotyšské orgány uvedly, že tato ocenění byla provedena v souladu s lotyšskými a mezinárodními normami oceňování.
(47)
Pokud jde o použitou metodu, lotyšské orgány zdůrazňují, že vzhledem k umístění a charakteristickým rysům přístavů Riga a Liepaja je porovnání s referenčními údaji (tzv. srovnávací přístup) zcela spolehlivé. Koncesní poplatky placené poskytovateli služeb, kteří působí v těchto přístavech, poskytly samotné přístavní orgány, a proto by měly být považovány za důvěryhodné.
(48)
Podle lotyšských orgánů by přezkoumaná ocenění založená na analýze peněžních toků měla rovněž rozptýlit pochybnosti Komise, pokud jde o jejich nezávislost.
(49)
V následujícím textu Komise popíše metodu, kterou odborník použil ke stanovení koncesních poplatků.
3.1.2.1 Terminál pro suchý náklad
(50)
Posouzení je založeno na těchto dvou metodách:
(51)
Porovnání je provedeno s ohledem na tři smlouvy, které se považovaly za srovnatelné se smlouvami v přístavu Ventspils. Za účelem stanovení odpovídajícího koncesního poplatku použil odborník opravné koeficienty. Zohledněny byly tyto faktory: doba a podmínky uzavření smlouvy, lokalita, popis kotvišť, pronajatá plocha, technické podmínky terminálů a přístup k veřejným službám.
(52)
Vypočítaný koncesní poplatek činí […] EUR za m2 ročně. Odhadce stanovil koncesní poplatek na […] EUR za m2 ročně.
(53)
Přístup založený na příjmech je použit k posouzení toho, zda diskontované hodnoty budoucích příjmů umožní uhradit celkové investiční náklady (včetně nákladů na nákladový prostor, bagrování a přístupové železniční tratě), a poskytuje finanční výhledy na dobu 25 let. Odhadované příjmy a náklady jsou upraveny pomocí diskontní sazby ve výši 7,5 %, která odráží úroveň investičního rizika.
(54)
Nezávislé ocenění bere v úvahu příjmy z přístavních poplatků a příjmy plynoucí z používání pozemků a infrastruktury v přístavu. Jsou zohledněny celkové investiční náklady.
(55)
Na základě rozdílných úrovní obratu nákladu je pro koncesní poplatky v rozmezí od […] EUR za m2 do […] EUR za m2 ročně odhadnuta čistá současná hodnota, vnitřní návratnost a poměr nákladů a přínosů. Finanční ukazatele odůvodňují koncesní poplatek ve výši nejméně […] EUR za m2 ročně při průměrném obratu nákladu ve výši […] tun ročně a […] EUR za m2 ročně při průměrném obratu nákladu ve výši […] tun ročně. Pokud průměrný obrat nákladu překročí […] tun ročně, může být koncesní poplatek minimální.
(56)
Vzhledem k tomu, že odhadovaný průměrný obrat nákladu činí […] tun ročně, dospěl nezávislý odhadce k závěru, že je odůvodněný roční koncesní poplatek v rozmezí od […] EUR do […] EUR za m2 ročně.
(57)
S přihlédnutím k oběma výše popsaným metodám stanovil nezávislý odhadce koncesní poplatek na […] EUR za m2 ročně.
(58)
V následující tabulce jsou uvedeny hodnoty finančních ukazatelů projektu při zohlednění výsledného koncesního poplatku:
Obrat nákladu […] tun, koncesní poplatek ve výši […] EUR za m2 ročně, diskontní sazba 7,5 %, tempo růstu 2,28 %
Ukazatel
Bez grantu z Fondu soudržnosti
S grantem z Fondu soudržnosti
Vnitřní návratnost
[…] %
[…] %
Čistá současná hodnota
(…)
(…)
(59)
Ocenění ze strany nezávislého odhadce proto potvrdilo přiměřenost koncesního poplatku vypočítaného výše popsaným způsobem, tj. […] EUR za m2 ročně.
3.1.2.2 Kotviště č. 35
(60)
Přístup založený na příjmech poskytuje finanční výhledy na období 25 let. Odhadované příjmy a náklady jsou upraveny pomocí stejné diskontní sazby ve výši 7,5 %, která odráží úroveň investičního rizika.
(61)
Nezávislé ocenění bere v úvahu příjmy z přístavních poplatků a příjmy plynoucí z využívání pozemků a infrastruktury v přístavu. Jsou zohledněny celkové investiční náklady.
(62)
Na základě různých úrovní obratu nákladu je pro koncesní poplatky v rozmezí od […] EUR do […] EUR za rok odhadnuta čistá současná hodnota, vnitřní návratnost a poměr příjmů a nákladů. Finanční ukazatele odůvodňují roční koncesní poplatek přesahující […] EUR za rok v případě očekávaného obratu nákladu ve výši […] tun ročně a vyšší než […] EUR ročně u očekávaného obratu ve výši […] tun ročně. V případě vyššího obratu nákladu může být koncesní poplatek minimální.
(63)
Vzhledem k 30leté době odepisování námořních kotvišť stanovil nezávislý odhadce hodnotu koncesního poplatku ve výši […] EUR ročně, tj. 1/30 (investičních nákladů kotviště bez bagrovacích prací.
(64)
V následující tabulce jsou uvedeny finanční výsledky projektu při obratu nákladu ve výši […] tun ročně s přihlédnutím ke koncesnímu poplatku ve výši […] EUR ročně. Ve výpočtu byly zohledněny celkové investiční náklady, včetně bagrovacích prací.
Obrat nákladu […] tun, koncesní poplatek ve výši […] EUR za m2 ročně, diskontní sazba 7,5 %, tempo růstu 2,28 %
Ukazatel
Bez grantu z Fondu soudržnosti
S grantem z Fondu soudržnosti
Vnitřní návratnost
[…] %
[…] %
Čistá současná hodnota
(…)
(…)
(65)
Odhadce tudíž stanovil koncesní poplatek ve výši […] EUR ročně (místo původně předpokládaných […] EUR ročně).
3.1.2.3 Kotviště č. 12
(66)
Ocenění vychází ze dvou metod, tj. přístupu založeného na srovnatelných transakcích a přístupu založeného na příjmech.
(67)
Koncesní smlouva je za prvé porovnána se třemi smlouvami, které se pokládají za srovnatelné se smlouvami v přístavu Ventspils. S přihlédnutím k zvláštním rysům a charakteristikám infrastruktury, která je předmětem těchto tří smluv, použil odhadce za účelem stanovení odpovídajícího koncesního poplatku opravné koeficienty. Zohledněny byly tyto faktory: doba a podmínky uzavření smlouvy, lokalita, popis kotvišť, pronajatá plocha, technické podmínky infrastruktury a přístup k veřejným službám.
(68)
Vypočítaný koncesní poplatek činí […] EUR za m2 ročně. Koncesní poplatek byl stanoven na […] EUR za m2 ročně.
(69)
Přístup založený na příjmech, použitý k posouzení toho, zda diskontované hodnoty budoucích příjmů umožní uhradit celkové investiční náklady (včetně nákladů na bagrování a přístupové železniční tratě), poskytuje finanční výhledy na dobu 25 let. Odhadované příjmy a náklady jsou upraveny pomocí diskontní sazby ve výši 7,5 %, která odráží úroveň investičního rizika.
(70)
Nezávislé ocenění bere v úvahu příjmy z přístavních poplatků a příjmy plynoucí z využívání pozemků a infrastruktury v přístavu. Jsou zohledněny celkové investiční náklady, včetně veřejného financování.
(71)
Na základě rozdílných úrovní obratu nákladu je pro koncesní poplatky v rozmezí od […] EUR za m2 do […] EUR za m2 ročně odhadnuta čistá současná hodnota, vnitřní návratnost a poměr nákladů a přínosů. Nezávislý odhadce dospěl k závěru, že finanční ukazatele odůvodňují (čistá současná hodnota je kladná) koncesní poplatek ve výši nejméně […] EUR za m2 ročně v případě očekávaného obratu nákladu ve výši […] tun ročně a […] EUR za m2 ročně u očekávaného obratu nákladu ve výši […] tun ročně.
(72)
Vzhledem k odhadovanému objemu ve výši […] tun ročně dospěl odhadce k závěru, že je odůvodněný koncesní poplatek ve výši nejméně […] EUR za m2 ročně.
(73)
S přihlédnutím k výsledkům obou výše popsaných metod stanovil nezávislý odhadce koncesní poplatek na […] EUR za m2 ročně.
(74)
V následující tabulce jsou uvedeny hodnoty finančních ukazatelů projektu při zohlednění výsledného koncesního poplatku:
Obrat nákladu […] tun, koncesní poplatek ve výši […] EUR za m2 ročně, diskontní sazba 7,5 %, tempo růstu 2,28 %
Ukazatel
Bez grantu z Fondu soudržnosti
S grantem z Fondu soudržnosti
Vnitřní návratnost
[…] %
[…] %
Čistá současná hodnota
(…)
(…)
(75)
Ocenění nezávislých odhadců proto potvrdilo přiměřenost koncesního poplatku, který byl stanoven výše popsaným způsobem, tj. […] EUR za m2 ročně.
3.1.3. KONCESNÍ POPLATEK
(76)
Na základě ocenění, která provedl nezávislý odhadce, se lotyšské orgány rozhodly stanovit koncesní poplatky takto:
Koncesionář
Infrastruktura
Nezávislé ocenění
(částka za rok)
Koncesní poplatek
(částka za rok)
(…)
Terminál pro suchý náklad
[…] EUR
[…] EUR
(…)
Kotviště č. 35
[…] EUR
[…] EUR
(…)
Kotviště č. 12
[…] EUR
[…] EUR
4. POSOUZENÍ
4.1 EXISTENCE PODPORY
(77)
V čl. 107 odst. 1 SFEU se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(78)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 jsou kumulativní. Aby bylo možno stanovit, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny všechny výše uvedené podmínky. Konkrétně, finanční podpora:
a)
je poskytnuta státem nebo ze státních prostředků;
b)
zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby;
c)
narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž;
d)
ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
4.1.1 HOSPODÁŘSKÁ VÝHODA
(79)
Podle judikatury (6) Soudního dvora výhoda pro koncesionáře neexistuje, pokud by soukromý investor v podobné situaci stanovil koncesní poplatek ve stejné výši.
(80)
Na počátku Komise podotýká, že v tomto případě byly koncesní poplatky stanoveny předem pomocí samostatných ocenění, která provedl externí odborník. Lotyšské orgány poskytly důkazy o tom, že odborník měl odpovídající vzdělání a zkušenosti.
(81)
Jak bylo popsáno výše, nezávislý odhadce porovnal vypočítané koncesní poplatky s koncesními poplatky stanovenými v případě tří smluv, které se považovaly za srovnatelné se smlouvami v přístavu Ventspils. Vzhledem k zvláštním rysům a charakteristikám infrastruktury, která je předmětem těchto smluv, použil nezávislý odborník za účelem stanovení odpovídajícího koncesního poplatku opravné koeficienty.
(82)
Komise však nemůže na základě dostupných informací zjistit, zda byly smlouvy pokládané za srovnávací měřítko uzavřeny na základě nabídkového řízení, ani nejsou v současnosti k dispozici údaje o tom, zda lze koncesní poplatky hrazené podle těchto smluv považovat za tržní cenu.
(83)
Na základě výše uvedených skutečností Komise uvádí, že porovnání není dostatečně spolehlivé, a nemůže proto postačovat k vyloučení hospodářské výhody poskytnuté koncesionářům.
(84)
Podle druhé metody, kterou použil nezávislý odhadce, zajistí koncesní poplatky a ostatní příjmy přístavního orgánu během 25 let uhrazení investičních nákladů infrastruktury a určitou míru návratnosti. Přístavní orgán se rozhodl stanovit koncesní poplatek u terminálu pro suchý náklad (ve výši […] EUR za m2 ročně místo […] EUR za m2 ročně) a kotviště č. 35 (ve výši […] EUR místo […] EUR ročně) ve výši podstatně překračující hodnotu, kterou doporučil odborník. Skutečná návratnost, kterou přístavní orgán očekává, je proto podstatně vyšší než hodnota vypočítaná odborníkem.
(85)
Komise proto vyvozuje závěr, že koncesní poplatek a ostatní příjmy přístavnímu orgánu umožní uhradit veškeré investiční náklady infrastruktury, včetně nákladů na bagrování a přístupové železniční tratě, a dosáhnout návratnosti, která je v souladu s návratností požadovanou soukromým investorem.
(86)
Komise mimoto uvádí, že v tomto případě nejsou k dispozici údaje o tom, že by přístavní orgán stanovil koncesní poplatky na úrovni, která nezajistí co nejvyšší příjmy.
(87)
Zahrnutí ustanovení o přezkumu navíc umožňuje koncesní poplatek pravidelně revidovat.
(88)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že v daném případě lze vyvodit závěr, že koncesní poplatek stanovený výše popsaným způsobem neposkytuje držitelům koncese na infrastrukturu specifickou pro uživatele nepatřičnou výhodu.
(89)
Tímto rozhodnutím není v žádném případě dotčena případná další analýza Komise, pokud jde o pravidla EU pro zadávání veřejných zakázek či jiné obecné zásady SFEU.
4.1.2 ZÁVĚR
(90)
Komise se domnívá, že veřejné financování infrastruktury specifické pro uživatele v přístavu Ventspils neposkytuje hospodářskou výhodu na úrovni koncesionářů, a opatření proto nezajišťuje vybraným poskytovatelům služeb příznivější soutěžní postavení ve srovnání s podniky, které s nimi soutěží.
(91)
Aby se opatření považovalo za státní podporu (7), musí být podle ustálené judikatury splněny všechny podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1. Jelikož opatření, které hodlají zavést lotyšské orgány, neposkytuje budoucím koncesionářům hospodářskou výhodu, podmínky potřebné k tomu, aby se považovalo za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, kumulativně nesplňuje.
5. ZÁVĚR
(92)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že veřejné financování výstavby infrastruktury specifické pro uživatele v přístavu Ventspils nezahrnuje státní podporu na úrovni koncesionářů.
(93)
Toto rozhodnutí se týká pouze aspektů státní podpory a není jím dotčeno použití jiných ustanovení SFEU, zejména co se týká koncesí na služby,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Lotyšsko zamýšlí poskytnout přístavnímu orgánu v přístavu Ventspils na výstavbu terminálu pro suchý hromadný náklad, kotviště č. 12 a kotviště č. 35, nezahrnuje na úrovni koncesionářů státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1.
Provedení tohoto opatření je proto povoleno.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice.
V Bruselu dne 25. srpna 2011.
SKLEP KOMISIJE
z dne 25. avgusta 2011
C 39/2009 (ex N 385/2009) - Latvija - Javno financiranje pristaniške infrastrukture v pristanišču Ventspils
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 6043)
(Besedilo v latvijskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2011/784/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Z elektronskim obvestilom z dne 26. junija 2009 je Latvija v skladu s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) priglasila ukrep, ki predvideva javno financiranje za izgradnjo pristaniške infrastrukture v pristanišču Ventspils.
(2)
Z dopisom z dne 15. decembra 2009 je Komisija sporočila Latviji, da bo začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU glede dela ukrepa.
(3)
Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljevanju: sklep o začetku postopka). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe.
(4)
Komisija od zainteresiranih strani ni prejela nobenih pripomb. Latvijski organi so z dopisi z dne 16. marca 2010, 7. aprila 2010, 12. aprila 2010 in 14. aprila 2010 predložili svoje pripombe na sklep o začetku postopka.
(5)
Komisija je zahtevala dodatna pojasnila o ukrepu z dopisi z dne 21. septembra 2010, 22. decembra 2010 in 18. marca 2011. Latvijski organi so zahtevana pojasnila predložili z dopisi z dne 8. oktobra 2010, 20. januarja 2011, 22. marca 2011 in 31 marca 2011.
(6)
Poleg tega so se službe Komisije večkrat sestale z latvijskimi organi. Latvijski organi so pred temi srečanji in po njih poslali dodatna pojasnila.
2. OPIS
2.1 PROJEKT
(7)
Cilj projekta je posodobitev pristaniške infrastrukture. Projekt je sestavljen iz naslednjih podprojektov, ki naj bi se izvajali v obdobju 2010-2014:
(a)
izgradnja terminala za suhi tovor;
(b)
izgradnja priveza št. 35;
(c)
izgradnja priveza št. 12;
(d)
obnova severnega valoloma;
(e)
poglabljanje dna pristaniškega bazena;
(f)
izgradnja železniških povezav;
(g)
obnova priveznih pomolov za plovila pristaniškega organa;
(h)
utrditev obrežja kanala.
2.2 PODROČJE UPORABE TEGA SKLEPA
(8)
Komisija je v sklepu z dne 15. decembra 2009 (3) zastopala stališče, da ni potrebno ugotavljati, ali javno financiranje valoloma, utrditve obrežja kanala in obnove priveznih pomolov za ladje pristaniškega organa vključuje državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU na ravni pristaniškega organa, saj bi bila taka pomoč združljiva z notranjim trgom.
(9)
V zvezi z javnim financiranjem poglabljanja dna in železniških povezav je Komisija ugotovila, da to vključuje državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, in izjavila, da je pomoč na ravni pristaniške uprave združljiva z notranjim trgom.
(10)
V zvezi z javnim financiranjem novega terminala in obeh privezov je Komisija ugotovila, da to vključuje pomoč na ravni pristaniškega organa. Komisija je zato ugotovila, da je pomoč pristaniškemu organu združljiva z notranjim trgom.
(11)
Terminal za suhi tovor in oba priveza bodo upravljali zasebniki. V ta namen bo pristaniški organ sklenil koncesijske pogodbe s ponudniki pristaniških storitev za obdobje 35 let. Koncesijske pogodbe ne bodo dodeljene v okviru razpisa. Koncesijska dajatev, plačljiva s strani izbranih ponudnikov pristaniških storitev, je bila določena vnaprej na podlagi ocene neodvisnega izvedenca.
(12)
Komisija je v sklepu z dne 15. decembra 2009 izrazila dvome glede tega, ali cena koncesije vključuje državno pomoč. Na podlagi takrat razpoložljivih informacij Komisija ni mogla dokončno ugotoviti, kakšna je narava pomoči javnega financiranja na ravni treh koncesionarjev uporabniško specifične pristaniške infrastrukture.
(13)
Komisija je prav tako ugotovila, da bodo končni uporabniki imeli dostop do novo zgrajene infrastrukture pod nediskriminatornimi pogoji.
(14)
Predmet formalnega postopka preiskave je zato samo morebitna pomoč na ravni koncesionarjev.
2.3 KONCESIJSKE POGODBE
2.3.1 TERMINAL ZA SUHI RAZSUTI TOVOR
(15)
Pristaniški organ namerava dodeliti koncesijsko pogodbo za upravljanje novo zgrajenega terminala podjetju […] (4). Upravljavec trenutno izvaja postopke ravnanja s tovorom na ozemlju, ki ga je pristaniški organ dal v zakup podjetju […] na podlagi podzakupne pogodbe, sklenjene s podjetjem […].
(16)
Po navedbah latvijskih organov podjetje […] načrtuje razširitev svoje dejavnosti, tako da bo zakupljeno zemljišče v celoti uporabljalo za svoje dejavnosti, zato namerava odstopiti od podzakupne pogodbe.
(17)
Pristaniški organ se je odločil zgraditi nov terminal in nato dodeliti koncesijo podjetju […], tako da bi lahko […] še naprej opravljal dejavnost v pristanišču.
2.3.2 PRIVEZ ŠT. 35 ZA TEKOČI TOVOR
(18)
Po navedbah latvijskih organov je obnova zmogljivosti za tekoči tovor v pristanišču Ventspils vezana prav na to lokacijo zaradi omejitev glede zahtevane globine za namestitev plovil za prevoz tekočega tovora ustrezne nosilnosti.
(19)
Celotno sosednje ozemlje se trenutno daje v zakup podjetju […]. Latvijski organi nameravajo dodeliti koncesijsko pogodbo za upravljanje novega priveza podjetju […], ki že izvaja postopke ravnanja s tekočim tovorom v pristanišču in tako razpolaga z opremo za pretovarjanje tekočega tovora, vključno z opremo za gašenje.
2.3.3 PRIVEZ ŠT. 12 ZA SPLOŠNI IN RAZSUTI TOVOR
(20)
Eden od uporabnikov priveza bo tudi podružnica podjetja […], ki namerava na ozemlju pristanišča postaviti tovarno za gradbene module na podlagi dolgoročne pogodbe o zakupu zemljišča, sklenjene s pristaniškim organom. Za prevoz gradbenih modulov na izvozne trge bodo skrbela plovila ro-ro.
(21)
Prevoz modulov iz tovarne do priveza bo potekal po železnici in cesti vzdolž ozemlja univerzalnega terminala št. 2, ki ga upravlja […]. V ta namen bo po izgradnji priveza med […], […] in pristaniškim organom sklenjen tristranski sporazum.
(22)
Po navedbah latvijskih organov sta […] in […] edina potencialna upravljavca priveza št. 12. Prvotno je pristaniški organ nameraval koncesijo dodeliti podjetju […].
2.4 RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE GLEDE NARAVE POMOČI UKREPA NA RAVNI KONCESIONARJEV
2.4.1 OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI
(23)
Komisija je v sklepu o začetku postopka zavzela predhodno stališče, da pogoji, na podlagi katerih bi lahko sklepali, da je pristaniški organ pri določitvi koncesijskih dajatev, ki se bodo zaračunavale prihodnjim koncesionarjem, deloval kot zasebni vlagatelj, niso bili v celoti izpolnjeni.
(24)
Komisija je izrazila dvome tako glede metodologije, ki je bila uporabljena za določitev koncesijske dajatve, kot tudi glede neodvisne narave strokovne ocene.
2.4.1.1 Metodologije, ki jih je pristaniški organ uporabil za določitev koncesijskih dajatev
(25)
Neodvisni izvedenec, ki je ocenil koncesijske dajatve, je uporabil dve različni metodologiji, in sicer primerjalni in dohodkovni pristop. V zvezi s privezom za tekoči tovor je uporabil samo dohodkovni pristop.
(26)
V zvezi s primerjalnim pristopom je Komisija ugotovila, da je večinoma temeljil na obstoječih pogodbah v istem pristanišču. Zato je Komisija izrazila dvom glede njegove zanesljivosti. Komisija opozarja, da tak primerjalni pristop ne more biti celovit, če ni nobenih dokazov, da se v skladu z referenčnimi pogodbami plačuje tržno usmerjena koncesijska dajatev. Poleg tega Komisija opozarja, da analiza temelji na treh enakih koncesijskih pogodbah tako za terminal za suhi razsuti tovor kot za privez št. 12 za splošni in razsuti tovor ne glede na to, da se ta terminala bistveno razlikujeta po svoji naravi.
(27)
V zvezi z dohodkovnim pristopom, uporabljenim v oceni, je Komisija ugotovila, da ta v primeru terminala za suhi razsuti tovor in priveza št. 12 ne odraža v celoti investicijskih stroškov.
2.4.1.2 Neodvisna narava strokovne ocene
(28)
Komisija opozarja, da iz sklepa, ki ga je uprava pristanišča sprejela že marca 2006, izhaja, da je uprava po dokončanju gradbenih del nameravala dodeliti koncesijo za upravljanje priveza št. 35 podjetju […]. V tem sklepu je tudi podrobno opisana metodologija izračuna koncesijske dajatve na podlagi enakih načel kot pri neodvisni oceni. Zato je Komisija izrazila dvome glede neodvisne narave take ocene.
2.4.1.3 Sklepne ugotovitve
(29)
Komisija meni, da javno financiranje izgradnje terminala in obeh privezov morda zagotavlja selektivno ekonomsko prednost upravljavcem zadevne infrastrukture in tako pomeni pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
2.4.2 ZDRUŽLJIVOST POMOČI
(30)
Komisija je zavzela predhodno stališče, da bi vsaka pomoč koncesionarjem pomenila pomoč za tekoče poslovanje in jih razbremenila stroškov, ki bi jih običajno morali nositi. V skladu s sodno prakso Sodišča je taka pomoč za tekoče poslovanje načeloma nezdružljiva z notranjim trgom. (5)
3. PRIPOMBE LATVIJE
3.1.1 KONCESIONARJI
(31)
Latvijski organi trdijo, da je pristaniški organ vse tri upravljavce izbral na podlagi objektivnih razlogov in da predstavljajo najboljšo možno izbiro za upravljavce novo zgrajene infrastrukture.
3.1.1.1 Terminal za suhi tovor
(32)
Pristaniški organ namerava dodeliti koncesijo za upravljanje terminala za suhi razsuti tovor podjetju […], katerega osnovna dejavnost je pretovarjanje lesa. Latvijski organi pojasnjujejo, da je prisotnost […] v pristanišču bistvena zaradi posebnega pomena, ki ga regija pripisuje izvozu lesa.
(33)
Kakor je pojasnjeno zgoraj, […] trenutno izvaja postopke ravnanja s tovorom na ozemlju, ki ga je pristaniški organ dal v zakup podjetju […] na podlagi podzakupne pogodbe, sklenjene s podjetjem […]. Glede na to, da namerava […] razširiti svojo dejavnost in v celoti uporabljati zakupljeno zemljišče, je uprava pristanišča oktobra 2005 sprejela sklep, da se zgradi nov terminal in nato dodeli koncesija za njegovo upravljanje podjetju […] (glej Prilogo I).
(34)
Latvijski organi trdijo, da odločitev o dodelitvi koncesijske pogodbe prav temu upravljavcu temelji izključno na objektivnih poslovnih razlogih. V tem smislu latvijski organi poudarjajo, da […] pomeni najboljšo možno rešitev za upravljanje terminala, saj že razpolaga z opremo, ki je potrebna za pretovarjanje suhega tovora. Poleg tega noben drug potencialni koncesionar ni izrazil interesa za upravljanje terminala za suhi razsuti tovor. Latvijski organi poudarjajo, da je v interesu pristaniškega organa, da začne pogajanja z vsemi potencialnimi zainteresiranimi stranmi, zlasti ker je znaten delež ozemlja še vedno neizkoriščen.
(35)
[…] je v tem pristanišču pretovoril že več kot […] tisoč m3 na leto in tako že vzpostavil trdno poslovno mrežo. Pristaniški organ meni, da bi navedeno podjetje lahko vzdrževalo tak promet s tovorom tudi v prihodnje in s tem nudilo zahtevana jamstva glede vračila naložb, ki jih je izvedel pristaniški organ.
3.1.1.2 Privez št. 35
(36)
Privez bo nadomestil pomol št. 1 za pretovarjanje nevarnih tekočih tovorov. Pomol je trenutno zastarel, zato se ne more uporabljati za postopke ravnanja s tovorom. Kot je pojasnjeno zgoraj, je obnova zmogljivosti za tekoči tovor v pristanišču Ventspils vezana prav na to lokacijo zaradi varnostnih zahtev in omejitev v zvezi z zahtevano globino za plovila s tekočim tovorom ustrezne nosilnosti.
(37)
Latvijski organi trdijo, da v praksi ni mogoče dodeliti koncesije za upravljanje priveza št. 35 drugemu podjetju prav zaradi posebne lokacije zadevne infrastrukture v pristanišču. Trenutno se celotno sosednje pristaniško ozemlje daje v zakup […] (glej Prilogo II).
(38)
Poleg tega zatrjujejo, da upravljavec, podobno kot […], ker je […] že izvajal postopke ravnanja s tekočim tovorom v pristanišču Ventspils, razpolaga z vso opremo, ki je potrebna za pretovarjanje tekočih tovorov, kar je bistveno za upravljanje priveza.
3.1.1.3 Privez št. 12
(39)
Cilj projekta je povečati zmogljivost raztovarjanja splošnega tovora. Latvijski organi pojasnjujejo, da je odločitev za izgradnjo priveza povezana s sklepom pristaniškega organa, da sklene dolgoročno pogodbo o zakupu zemljišča s podružnico podjetja […]. Podružnica podjetja […] namerava na ozemlju pristanišča postaviti tovarno za gradbene module. Za prevoz gradbenih modulov na izvozne trge so primerna samo plovila ro-ro.
(40)
Vendar latvijski organi poudarjajo, da je pred sklenitvijo zakupne pogodbe s podjetjem […] pristaniški organ sodeloval na različnih razpisih, ki so jih organizirali špediterji tovora in potencialni koncesionarji priveza št. 12, na primer […], vendar ni bila uspešna.
(41)
Po navedbah latvijskih organov je prevoz modulov iz tovarne do priveza mogoč samo po železnici in cesti vzdolž ozemlja univerzalnega terminala št. 2, ki ga upravlja […]. V ta namen bo po izgradnji priveza med […], […] in pristaniškim organom sklenjen tristranski sporazum.
(42)
Poleg tega latvijski organi navajajo, da obstajata samo dva potencialna upravljavca priveza, tj. […] in […]. S pripombami, ki so bile poslane v okviru formalnega postopka preiskave, so latvijski organi pojasnili, da bo koncesijska pogodba za upravljanje priveza dodeljena podjetju […].
(43)
Glede na to, da se gradbeni moduli iz tovarne do priveza št. 12 lahko dostavijo samo prek ozemlja, ki je dano v zakup podjetju […] (glej Prilogo III), pristaniški organ meni, da je […] najbolj realna možnost.
(44)
Poleg tega latvijski organi poudarjajo, da površina pristaniške parcele poleg priveza ne omogoča skladiščenja tovora. Zato je treba zagotoviti zanesljive povezave z drugimi območji pristanišča, ki omogočajo skladiščenje.
(45)
Prav tako se sklicujejo na dejstvo, da bo privez glede na svojo lego in tehnične parametre primeren za špediterje tovora, ki se nahajajo v območju do 12 ha, ne glede na vrsto tovora, ki se pretovarja.
3.1.2 STROKOVNA OCENA
(46)
V okviru vsake koncesijske pogodbe so bile opravljene ločene ocene za uporabniško specifično infrastrukturo. Latvijski organi zatrjujejo, da so bile te ocene opravljene v skladu z latvijskimi in mednarodnimi standardi ocenjevanja vrednosti.
(47)
V zvezi z uporabljeno metodologijo latvijski organi poudarjajo, da je glede na lego in značilnosti pristanišč Riga in Liepaja, primerjava (tako imenovani „primerjalni pristop“) povsem zanesljiva. Koncesijske dajatve, ki jih plačujejo ponudniki storitev, delujoči v teh pristaniščih, so predložili sami pristaniški organi in se torej lahko štejejo za verodostojne.
(48)
Po navedbah latvijskih organov naj bi pregledane ocene, na podlagi analize denarnega toka, tudi pomirile dvome Komisije v zvezi z njihovo neodvisno naravo.
(49)
V nadaljevanju bo Komisija postopoma podrobno opisala metodologijo, ki jo je izvedenec uporabil za določitev koncesijskih dajatev.
3.1.2.1 Terminal za suhi tovor
(50)
Ocena temelji na naslednjih dveh metodah:
(51)
Primerjava se izvede na podlagi treh pogodb, ki se štejejo za primerljive v pristanišču Ventspils. Izvedenec je za določitev ustrezne koncesijske dajatve uporabil korekcijske količnike. Upoštevani so bili naslednji dejavniki: čas in pogoji za sklenitev pogodbe, lega, opis privezov, zakupljeno zemljišče, tehnični pogoji terminalov in dostop do komunalnih storitev.
(52)
Izračunana koncesijska dajatev znaša […] EUR na m2 letno. Ocenjevalec je določil koncesijsko dajatev v višini […] EUR na m2 letno.
(53)
Dohodkovni pristop se uporabi za oceno, ali diskontirane vrednosti prihodnjih dohodkov omogočajo, da se v celoti pokrijejo vsi investicijski stroški (vključno s stroški nakladalnega območja, izkopa in železniških povezav), in zagotavlja finančne napovedi za obdobje 25 let. Ocenjeni dohodki in stroški se prilagodijo z diskontno stopnjo 7,5 %, ki odraža stopnjo naložbenega tveganja.
(54)
Pri neodvisni oceni se upošteva dohodek od pristaniških pristojbin in dajatev ter dohodek, ki izhaja iz uporabe pristaniškega zemljišča in infrastrukture. Upoštevajo se skupni investicijski stroški.
(55)
Na podlagi različnih stopenj prometa s tovorom se za koncesijske dajatve v razponu od […] EUR na m2 do […] EUR na m2 letno lahko napovejo neto sedanja vrednost (NPV), notranja stopnja donosa (IRR) ter razmerje med stroški in koristmi (BCR). Finančni kazalniki upravičujejo koncesijsko dajatev v višini najmanj […] EUR na m2 letno pri povprečnem prometu s tovorom […] ton letno in […] EUR na m2 letno pri povprečnem prometu s tovorom […] ton letno. Če povprečni promet presega […] ton letno, je lahko koncesijska dajatev minimalna.
(56)
Če privzamemo, da je načrtovani povprečni promet s tovorom […] ton letno, neodvisni ocenjevalec sklepa, da znaša upravičena letna koncesijska dajatev od […] EUR do […] EUR na m2 letno.
(57)
Na podlagi obeh zgoraj opisanih metod je neodvisni ocenjevalec določil koncesijsko dajatev v višini […] EUR na m2 letno.
(58)
V spodnji tabeli so navedene vrednosti finančnih kazalnikov projekta ob upoštevanju izvedene koncesijske dajatve:
Promet s tovorom […] ton, koncesijska dajatev […] EUR na m2 letno, diskontna stopnja 7,5 %, stopnja rasti 2,28 %
Kazalnik
Brez dotacije iz Kohezijskega sklada
Z dotacijo iz Kohezijskega sklada
IRR
[…] %
[…] %
NPV
[…]
[…]
(59)
Tako je ocena neodvisnega ocenjevalca potrdila ustreznost koncesijske dajatve, izračunane v skladu z zgornjim opisom, tj. […] EUR na m2 letno.
3.1.2.2 Privez št. 35
(60)
Dohodkovni pristop omogoča finančne napovedi za obdobje 25 let. Ocenjeni dohodki in stroški se prilagodijo z enako diskontno stopnjo 7,5 %, ki odraža stopnjo naložbenega tveganja.
(61)
Pri neodvisni oceni se upošteva dohodek od pristaniških pristojbin in dajatev ter dohodek, ki izhaja iz uporabe pristaniškega zemljišča in infrastrukture. Upoštevajo se skupni investicijski stroški.
(62)
Na podlagi različnih stopenj prometa s tovorom se za koncesijske dajatve v razponu od […] EUR do […] EUR letno napovejo neto sedanja vrednost (NPV), notranja stopnja donosa (IRR) ter razmerje med stroški in koristmi (BCR). Finančni kazalniki upravičujejo letno koncesijsko dajatev nad […] EUR letno za predvideni promet s tovorom v višini […] ton letno in nad […] EUR letno za predvideni promet v višini […] ton letno. Za večji promet s tovorom je lahko koncesijska dajatev minimalna.
(63)
Ob upoštevanju 30-letne amortizacijske dobe za globokomorske priveze je neodvisni ocenjevalec vrednost koncesijske dajatve določil v višini […] EUR letno, tj. 1/30 investicijskih stroškov priveza, brez stroškov izkopa.
(64)
V spodnji tabeli so navedeni finančni rezultati projekta za letni promet s tovorom v višini […] ton ob upoštevanju koncesijske dajatve v višini […] EUR letno. V izračunu so bili upoštevani skupni investicijski stroški, vključno s stroški izkopa.
Promet s tovorom […] ton, koncesijska dajatev […] EUR na m2 letno, diskontna stopnja 7,5 %, stopnja rasti 2,28 %
Kazalnik
Brez dotacije iz Kohezijskega sklada
Z dotacijo iz Kohezijskega sklada
IRR
[…] %
[…] %
NPV
[…]
[…]
(65)
Tako je ocenjevalec določil koncesijsko dajatev v višini […] EUR letno (namesto […] EUR letno, kot je bilo prvotno predvideno).
3.1.2.3 Privez št. 12
(66)
Ocena temelji na dveh metodah, tj. na pristopu primerljivih transakcij in dohodkovnem pristopu.
(67)
Najprej se koncesijska pogodba primerja s tremi pogodbami, ki se štejejo za primerljive v pristanišču Ventspils. Ob upoštevanju posebnih lastnosti in značilnosti infrastrukture, ki je predmet teh treh pogodb, je ocenjevalec za določitev ustrezne koncesijske dajatve uporabil korekcijske količnike. Upoštevani so bili naslednji dejavniki: čas in pogoji za sklenitev posla, lega, opis privezov, zakupljeno zemljišče, tehnični pogoji infrastrukture in dostop do komunalnih storitev.
(68)
Izračunana koncesijska dajatev znaša […] EUR na m2 letno. Koncesijska dajatev je bila določena v višini […] EUR na m2 letno.
(69)
Dohodkovni pristop, ki se uporablja za oceno, ali diskontirane vrednosti prihodnjih dohodkov omogočajo pokritje vseh investicijskih stroškov (vključno s stroški izkopa in železniških povezav), omogoča finančne napovedi za obdobje 25 let. Ocenjeni dohodki in stroški se prilagodijo z diskontno stopnjo 7,5 %, ki odraža stopnjo naložbenega tveganja.
(70)
Pri neodvisni oceni se upošteva dohodek od pristaniških pristojbin in dajatev ter dohodek, ki izhaja iz uporabe pristaniškega zemljišča in infrastrukture. Upoštevajo se skupni investicijski stroški, vključno z javnim financiranjem.
(71)
Na podlagi različnih stopenj prometa s tovorom se za koncesijske dajatve v razponu od […] EUR na m2 do […] EUR na m2 letno napovejo neto sedanja vrednost (NPV), notranja stopnja donosa (IRR) ter razmerje med stroški in koristmi (BCR). Neodvisni ocenjevalec je ugotovil, da finančni kazalniki upravičujejo (NPV je pozitivna) koncesijsko dajatev nad […] EUR na m2 letno pri predvidenem prometu s tovorom […] ton letno in […] EUR na m2 letno pri predvidenem prometu s tovorom […] ton letno.
(72)
Na podlagi predvidenega obsega v višini […] ton letno je ocenjevalec presodil, da je upravičena koncesijska dajatev najmanj […] EUR na m2 letno.
(73)
Ob upoštevanju rezultatov obeh zgoraj opisanih metod je neodvisni ocenjevalec določil koncesijsko dajatev v višini […] EUR na m2 letno.
(74)
V spodnji tabeli so navedene vrednosti finančnih kazalnikov projekta ob upoštevanju izvedene koncesijske dajatve:
Promet s tovorom […] ton, koncesijska dajatev […] EUR na m2 letno, diskontna stopnja 7,5 %, stopnja rasti 2,28 %
Kazalnik
Brez dotacije iz Kohezijskega sklada
Z dotacijo iz Kohezijskega sklada
IRR
[…] %
[…] %
NPV
[…]
[…]
(75)
Tako je ocena neodvisnega ocenjevalca potrdila ustreznost koncesijske dajatve, izračunane v skladu z zgornjim opisom, tj. […] EUR na m2 letno.
3.1.3 KONCESIJSKA DAJATEV
(76)
Na podlagi ocen neodvisnega ocenjevalca so se latvijski organi odločili, da določijo koncesijske dajatve, kot je navedeno spodaj:
Koncesionar
Infrastruktura
Neodvisna ocena
(na leto)
Koncesijska dajatev
(na leto)
[…]
Terminal za suhi tovor
[…] EUR
[…] EUR
[…]
Privez št. 35
[…] EUR
[…] EUR
[…]
Privez št. 12
[…] EUR
[…] EUR
4. VREDNOTENJE
4.1 OBSTOJ POMOČI
(77)
Člen 107(1) PDEU določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami, razen če PDEU ne določa drugače.
(78)
Pogoji, ki jih določa člen 107(1), so kumulativni. Če torej želimo ugotoviti, ali priglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, morajo biti izpolnjeni vsi zgoraj navedeni pogoji. To pomeni, da je finančna podpora:
(a)
dodeljena s strani države članice ali iz državnih sredstev;
(b)
daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga;
(c)
izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco;
(d)
prizadene trgovino med državami članicami.
4.1.1 EKONOMSKA PREDNOST
(79)
V skladu s sodno prakso Sodišča (6) koncesionarji ne bi imeli nobene prednosti, če bi zasebni vlagatelj v podobnih okoliščinah določil enako visoko koncesijsko dajatev.
(80)
Komisija že od samega začetka ugotavlja, da so bile v tem primeru koncesijske dajatve določene vnaprej na podlagi ločenih ocen, ki jih je opravil zunanji izvedenec. Latvijski organi so predložili dokaze, da ima izvedenec ustrezno diplomo in izkušnje.
(81)
Kot je podrobno opisano zgoraj, je neodvisni ocenjevalec primerjal izračunane koncesijske dajatve s tistimi, ki so bile določene za tri pogodbe, ki se štejejo za primerljive v pristanišču Ventspils. Ob upoštevanju posebnosti in značilnosti infrastrukture, ki je predmet teh treh pogodb, je neodvisni ocenjevalec za določitev ustrezne koncesijske dajatve uporabil korekcijske količnike.
(82)
Kljub temu se Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ne more ugotoviti, ali so bile domnevno referenčne pogodbe pridobljene v okviru razpisov, prav tako pa trenutno ni nobenih dokazov, da se koncesijske dajatve, plačljive na podlagi teh pogodb, lahko obravnavajo kot tržna cena.
(83)
Glede na zgoraj navedeno Komisija ocenjuje, da primerjava ni dovolj zanesljiva, zato ni mogoče v zadostni meri izključiti dejstva, da bo koncesionarjem zagotovljena prednost.
(84)
V skladu z drugo metodo, ki jo je uporabil neodvisni ocenjevalec, bi koncesijske dajatve in drugi prihodki pristaniškega organa zagotovili vračilo infrastrukturnih investicijskih stroškov in določeno stopnjo donosa v 25 letih. Pristaniški organ se je odločil, da določi koncesijsko dajatev za terminal za suhi tovor ([…] EUR na m2 namesto […] EUR na m2 letno) in za privez št. 35 ([…] EUR namesto […] EUR letno) precej nad vrednostjo, ki jo je priporočil izvedenec. Zato dejanski donos, ki ga pričakuje pristaniški organ, znatno presega vrednost, ki jo je izračunal izvedenec.
(85)
Na podlagi tega Komisija sklepa, da koncesijska dajatev in drugi prihodki pristaniškemu organu omogočajo vračilo celotnih investicijskih stroškov infrastrukture, vključno s stroški izkopa in železniških povezav, poleg tega pa tudi donos, ki je skladen z donosom, kakršnega bi zahteval zasebni vlagatelj.
(86)
Poleg tega Komisija ugotavlja, da v tem primeru ni nobenih dokazov, da je pristaniški organ določil koncesijske dajatve na stopnji, ki ne bi povečala njegovih prihodkov.
(87)
Poleg tega vključitev klavzule o pregledu omogoča, da se koncesijska dajatev redno pregleduje.
(88)
Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da se lahko v obravnavanem primeru sklene, da koncesijska dajatev, kot je opredeljena zgoraj, ne zagotavlja neupravičene prednosti koncesionarjem uporabniško specifične infrastrukture.
(89)
Ta sklep nikakor ne posega v morebitno nadaljnjo analizo Komisije, če se nanaša na spoštovanje pravil EU o javnem naročanju ali drugih splošnih načel, utemeljenih v PDEU.
4.1.2 SKLEPNE UGOTOVITVE
(90)
Komisija meni, da javno financiranje uporabniško specifične infrastrukture v pristanišču Ventspils nima za posledico ekonomske prednosti na ravni koncesionarjev, torej ukrep izbranih ponudnikov storitev ne postavlja v boljši konkurenčni položaj v primerjavi s konkurenčnimi podjetji.
(91)
Da se ukrep šteje za državno pomoč, morajo biti v skladu z ustaljeno sodno prakso izpolnjeni vsi pogoji, določeni v členu 107(1) PDEU. (7) Ukrep, ki ga nameravajo izvesti latvijski organi, prihodnjim koncesionarjem ne zagotavlja ekonomske prednosti, torej kumulativno ne izpolnjuje pogojev, ki se zahtevajo za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
5. SKLEPNE UGOTOVITVE
(92)
Glede na navedeno je Komisija sklenila, da javno financiranje izgradnje uporabniško specifične infrastrukture v pristanišču Ventspils ne vključuje pomoči na ravni koncesionarjev.
(93)
Ta sklep se nanaša samo na vidike državne pomoči in ne posega v uporabo drugih določb PDEU, zlasti v zvezi s koncesijami za storitve -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Državna pomoč, ki jo Latvija namerava izvesti v korist pristaniškega organa Ventspils v zvezi z izgradnjo terminala za suhi razsuti tovor, priveza št. 12 in priveza št. 35, ne vključuje državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU na ravni koncesionarjev.
Izvajanje ukrepa se odobri.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Republiko Latvijo.
V Bruslju, 25. avgusta 2011