NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010
ze dne 1. června 2010,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.
(7)
Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.
(8)
V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(11)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.
(13)
Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Brilen SA, Barbastro, Španělsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,
-
Sioen, Mouscron, Belgie.
Dovozci v Unii:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.
Uživatelé v Unii:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francie,
-
Mitas, a. s. Praha, Česká republika.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážející výrobci v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(17)
Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.
(18)
V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.
(19)
Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(20)
U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku dovozců
(21)
Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.
3.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(22)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(23)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.
(24)
Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).
3.2.1 Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců
(25)
Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).
(26)
Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.
3.2.2 Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR
(27)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.
3.3 Individuální zjišťování
(28)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(29)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(30)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
4.1.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.
(33)
Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(34)
Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(35)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(39)
U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.
4.1.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
(42)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.
4.1.3 Srovnání
(43)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(44)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.1.4 Dumpingové rozpětí
(45)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.
4.2 ČLR
4.2.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(47)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(48)
Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.
(49)
Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(50)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(51)
Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(52)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2.2 Individuální zacházení
(53)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(54)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(55)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.
(56)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Srovnatelná země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(58)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(59)
Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:
a)
výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;
b)
skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;
c)
žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;
d)
podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.
(60)
Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(61)
Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.
(62)
Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(63)
Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
4.2.4 Běžná hodnota
4.2.4.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(65)
U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.
4.2.4.2 Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(66)
Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.
(67)
U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.2.5 Vývozní cena
(68)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.2.6 Srovnání
(69)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.2.7 Dumpingová rozpětí
4.2.7.1 U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku
(70)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(71)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(72)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.
(73)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.
4.3 Korea
4.3.1 Běžná hodnota
(75)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(76)
U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.3.2 Vývozní cena
(77)
Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.
(78)
Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3.3 Srovnání
(79)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.
(80)
Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.
(81)
Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.
4.3.4 Dumpingová rozpětí
(82)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(83)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(84)
Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.
(85)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.
4.4 Tchaj-wan
4.4.1 Běžná hodnota
(86)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(87)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.
4.4.2. Vývozní cena
(88)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.4.3 Srovnání
(89)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.
4.4.4 Dumpingová rozpětí
(90)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(91)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
nepatrná
(92)
S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.
(93)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.
5. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
5.1 Výroba v Unii
(94)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(95)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.
(96)
Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.
5.2 Definice výrobního odvětví Unie
(97)
Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(98)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.
(99)
Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
V tunách
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(100)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.
6.2 Dovoz do Unie z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(101)
Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(102)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.
(103)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.
6.2.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(104)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.
(105)
S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.
(106)
První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.
Tabulka 2a
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podíl na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (v EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.
6.2.2.1 Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu
Tabulka 2b
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
Index
100
240
582
728
714
Podíl na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (v EUR/t)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.
(109)
Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.
6.2.2.2 Cenové podbízení
(110)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.
(111)
Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.
(112)
Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.3.1 Předběžné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
6.3.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (v tunách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tunách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využití kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.
(115)
Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.
6.3.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podíl na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(117)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.
6.3.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(118)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné ceny (v EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(119)
Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.
6.3.5 Stav zásob
(120)
Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tunách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(121)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.
6.3.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peněžní tok (v tisících EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investice (v tisících EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnost investic
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(122)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.
(123)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.
6.3.8 Růst
(125)
Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(126)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.4 Závěr o újmě
(127)
Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-36 %), využití kapacity (-28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-29 %), podíl na trhu (-12 procentních bodů) a produktivita (-16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (-241 %) a ziskovost (-16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.
(128)
Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.
(129)
Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.
(130)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
7.1 Úvod
(131)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Dopad dumpingového dovozu
(132)
Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.
(133)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.
(134)
Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(135)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.
(136)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(138)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.
7.3.2 Ceny surovin
(139)
Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.
(140)
Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.
7.3.3 Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie
(141)
Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.
(142)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.
7.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(143)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.
7.3.5 Dovoz z ostatních třetích zemí
(144)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podíl na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (v EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.
(146)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.6 Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu
(147)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:
Tabulka 10
Celkový dovoz z Koreje
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podíl na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (v EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(149)
Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.
Tabulka 11
Celkový dovoz z Tchaj-wanu
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podíl na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (v EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(151)
Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
7.3.7 Ostatní výrobci v Unii
(153)
Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.
(154)
Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
7.4 Závěr o příčinných souvislostech
(155)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(156)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.
(157)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(158)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(159)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(160)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.
(161)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(162)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(163)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci
(164)
Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0-5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.
(165)
Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.
8.4 Uživatelé
(166)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.
(167)
V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.
(168)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(169)
Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.
(170)
Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.
(171)
Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(172)
Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.
(173)
Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.
(174)
Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.
(175)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(176)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(177)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
9. NEULOŽENÍ CLA
(178)
S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.
10. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(179)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(180)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(182)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.
(183)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(184)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(185)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(186)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(187)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(188)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
neuvedeno
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,9 %
57,3 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
57,6 %
11. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(189)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Společnosti uvedené v příloze
8,9
A977
Všechny ostatní společnosti
9,3
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. června 2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 478/2010
z dne 1. junija 2010
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Začetek preiskave
(1)
Komisija je 8. septembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske Unije (2) (obvestilo o začetku), razglasila začetek protidampinškega postopka glede uvoza preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK), Republike Koreje (Koreja) in Tajvana v Unijo (zadevne države).
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 27. julija 2009 vložil Mednarodni odbor za svilo in sintetična vlakna (CIRFS) (pritožnik) v imenu proizvajalcev preje visoke trdnosti iz poliestra, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 60 %, celotne proizvodnje preje visoke trdnosti iz poliestra v Uniji. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu tega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek preiskave.
1.2 Strani, ki jih zadeva postopek
(3)
Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce Unije, ki so se pritožili, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, druge strani, za katere je znano, da jih stvar zadeva, ter predstavnike LRK, Koreje in Tajvana. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.
(4)
Pritožnik, drugi proizvajalci Unije, proizvajalci izvozniki v LRK, Koreji in Tajvanu, uvozniki in uporabniki so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(5)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in Koreji ter uvoznikov je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, so bili vsi znani proizvajalci izvozniki v LRK in Koreji ter uvozniki Unije pozvani, naj se od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom, kot je navedeno v obvestilu o začetku.
(6)
Kot je razloženo v uvodnih izjavah od 22 do 27, je enajst proizvajalcev izvoznikov iz LRK predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Kar zadeva Korejo, so štirje proizvajalci izvozniki predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec.
(7)
Na podlagi prejetih informacij sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov iz LRK ali skupin povezanih družb, ki imajo največji obseg izvoza v Unijo. Vsi zadevni proizvajalci izvozniki in njihovo združenje ter organi LRK so bili s tem seznanjeni in so se strinjali z izbiro vzorca.
(8)
V primeru Koreje so potrebne informacije za izvedbo vzorčenja predložili le štirje proizvajalci izvozniki. Glede na majhno število proizvajalcev izvoznikov, ki so bili pripravljeni sodelovati, je bilo odločeno, da vzorčenje ni potrebno.
(9)
Da bi proizvajalcem izvoznikom v LRK omogočila predložitev zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo (TGO) ali individualno obravnavo (IO), če tako želijo, je Komisija vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v LRK in proizvajalcem izvoznikom, ki so take obrazce zahtevali, da bi lahko zaprosili za individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe, poslala obrazce zahtevka.
(10)
Komisija je rezultate ugotovitev o TGO uradno razkrila zadevnim proizvajalcem izvoznikom iz LRK, organom LRK in pritožnikom. Ti so imeli tudi možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če so zanj obstajali posebni razlogi.
(11)
Dva proizvajalca izvoznika, ki nista bila vključena v vzorec, ker nista izpolnjevala meril iz člena 17(1) osnovne uredbe, sta zahtevala individualno stopnjo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Vendar se je presodilo, da bi individualna preiskava zadevnih proizvajalcev izvoznikov privedla do dodatnih obiskov na kraju samem in posebne analize ter bi tako bila preveč obremenjujoča in bi onemogočila pravočasno dokončanje preiskave. Zato je bilo začasno sklenjeno, da zahteve za individualno preiskavo navedenih proizvajalcev izvoznikov ni mogoče sprejeti.
(12)
Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku, to je štirim proizvajalcem Unije, desetim uvoznikom in 68 uporabnikom.
(13)
Izpolnjene vprašalnike je prejela od proizvajalcev Unije, ki so pritožbo vložili, in enega dodatnega proizvajalca Unije, ki je podpiral to preiskavo, dveh nepovezanih uvoznikov in 33 uporabnikov.
(14)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:
Proizvajalci v Uniji:
-
Brilen SA, Barbastro, Španija,
-
Performance Fibers, Bascharage, Luksemburg in njene povezane družbe Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francija; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Nemčija; Performance Fibers, Bobingen, Nemčija; Performance Fibers, Guben, Nemčija,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Nemčija,
-
Sioen, Mouscron, Belgija.
Uvozniki v Uniji:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Nemčija.
Uporabniki v Uniji:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Romunija,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Nemčija,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francija,
-
Mitas AS, Praga, Češka republika.
Proizvajalci izvozniki v LRK
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Proizvajalci izvozniki v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Seul,
-
Kolon Industries Inc, Seul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seul.
Proizvajalci izvoznik v Tajvanu:
-
Far Eastern Textile Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Tapei.
Povezani uvozniki v Uniji:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luksemburg.
Proizvajalci v primerljivi državi:
-
Performance Fibers, Inc. and Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, ZDA.
1.3 Obdobje preiskave
(15)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 (obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2005 do konca obdobja preiskave (obravnavano obdobje).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(16)
Zadevni izdelek je preja visoke trdnosti iz poliestra (razen šivalne preje), ki ni pripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, s poreklom iz LRK, Koreje in Tajvana („zadevni izdelek“ ali „PVT“), trenutno uvrščena pod oznako KN 5402 20 00.
(17)
Zadevni izdelek ima odlične lastnosti in se uporablja za številne različne namene, kot so ojačitev pnevmatik, široke tkanine, transportni trakovi, vrvi za varnostne pasove, mreže in geosintetični izdelki.
(18)
Med potekom preiskave so nekatere strani trdile, da bi morali prejo, ki se uporablja pri proizvodnji pnevmatik, tako imenovano „visokomodulno nizko krčljivo“ prejo (HMLS) izključiti iz obsega preiskave. Trdili so, da ima HMLS drugačne lastnosti in namene uporabe v primerjavi z drugimi PVT.
(19)
Preiskava pa je pokazala, da imajo vse različne vrste zadevnega izdelka enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti, čeprav ima preja HMLS nekatere posebne lastnosti v primerjavi z drugimi PVT (npr. modul, krčenje, natezna trdnost in odpornost proti utrujanju). Zato se šteje, da sestavljajo en izdelek.
2.2 Podobni izdelek
(20)
Za izdelek, izvožen v Unijo iz LRK, Koreje in Tajvana, izdelek, ki ga kitajski proizvajalec izvoznik, ki mu je bila odobrena TGO, proizvaja in prodaja na domačem trgu v Koreji in Tajvanu ter LRK in izdelek, ki ga izdelujejo in prodajajo v Uniji proizvajalci Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enake namene uporabe. Zato se začasno šteje, da so podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. VZORČENJE
3.1 Vzorčenje uvoznikov
(21)
Glede na veliko število uvoznikov, ugotovljeno na podlagi pritožbe, je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Vendar je bilo po proučitvi predloženih podatkov in glede na majhno število uvoznikov, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, odločeno, da vzorčenje ni potrebno.
3.2 Vzorčenje za proizvajalce izvoznike iz LRK
(22)
Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe.
(23)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki v LRK pozvani, da se javijo v roku 15 dni od začetka preiskave ter predložijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, svojih natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka.
(24)
Za izbiro reprezentativnega vzorca so potekala tudi posvetovanja z organi LRK in združenjem proizvajalcev, tj. Kitajsko trgovinsko zbornico za uvoz in izvoz tekstila.
3.2.1 Predizbira sodelujočih proizvajalcev izvoznikov
(25)
Skupaj se je javilo in predložilo zahtevane informacije v navedenem roku iz obvestila o začetku enajst proizvajalcev izvoznikov, vključno s skupinami povezanih družb iz LRK. Vsi so poročali o izvozu zadevnega izdelka v Unijo v OP in izrazili željo po sodelovanju v vzorcu. Zato se je za teh enajst proizvajalcev izvoznikov štelo, da sodelujejo pri sedanji preiskavi (sodelujoči izvozniki proizvajalci).
(26)
Za proizvajalce izvoznike, ki se niso javili v prej omenjenem roku ali niso pravočasno predložili zahtevanih informacij, se je štelo, da ne sodelujejo pri preiskavi. Primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, o katerem so za OP poročale družbe iz uvodne izjave 25, kaže, da je bilo sodelovanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov zelo visoko, kot je navedeno v uvodni izjavi 73.
3.2.2 Izbira vzorca sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz LRK
(27)
V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza PVT v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani vzorec sestoji iz treh družb ali skupin povezanih družb, ki predstavljajo več kot 65 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bili vsi zadevni proizvajalci izvozniki in njihovo združenje ter organi LRK s tem seznanjeni in so se strinjali z izbiro vzorca.
3.3 Individualna preiskava
(28)
Dva proizvajalca izvoznika, ki nista bila vključen v vzorec, ker nista izpolnjevala meril iz člena 17(1) osnovne uredbe, sta zahtevala določitev individualne stopnje dampinga v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe.
(29)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 27, je bil vzorec omejen na sprejemljivo število družb, ki jih je bilo mogoče preiskati v razpoložljivem času. Družbe, preiskane za namen preiskave dampinga za zadevne države, so navedene v uvodni izjavi 14. Glede na število preveritvenih obiskov, ki jih je bilo treba opraviti v prostorih teh družb, kar je v primeru LRK vključevalo preverjanje zahtevkov za TGO in izpolnjenih protidampinških vprašalnikov, se je menilo, da bi individualne preiskave bile preveč obremenjujoče in bi onemogočile pravočasno dokončanje preiskave.
(30)
Zato je bilo začasno sklenjeno, da teh dveh zahtev za individualno preiskavo ni mogoče sprejeti.
4. DAMPING
4.1 Splošna metodologija
(31)
Splošna metodologija, opisana v nadaljevanju, je bila uporabljena za vse proizvajalce izvoznike v Koreji, Tajvanu, proizvajalca izvoznika iz LRK, ki mu je bila odobrena TGO, in ob upoštevanju pojma primerljive države tudi za druga dva vzorčena proizvajalca izvoznika iz LRK, ki jima ni bila odobrena TGO. Predstavitev ugotovitev glede dampinga za vsako posamezno zadevno državo vsebuje zato samo zadeve, specifične za posamezno državo izvoznico.
4.1.1 Normalna vrednost
(32)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je prodaja podobnega izdelka na notranjem trgu vsakega proizvajalca izvoznika neodvisnim strankam reprezentativna, kar pomeni, ali je celoten obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza proizvajalca v Unijo.
(33)
Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelkov, ki so jih družbe z reprezentativno prodajo prodajale na notranjem trgu, ki so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.
(34)
Za vsako vrsto izdelka, ki ga zadevni proizvajalci izvozniki prodajajo na notranjem trgu in je primerljiv z vrsto izdelka, ki se prodaja za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je obseg prodaje na notranjem trgu dovolj reprezentativen za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na notranjem trgu v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka za izvoz v Unijo.
(35)
Komisija je nato proučila, ali bi se za domačo prodajo vsake družbe lahko štelo, da se izvaja v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To se je izvedlo tako, da je bil za vsako vrsto izdelka ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam.
(36)
Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki ali višji od izračunanih stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste enaka ali višja od stroškov na enoto, je bila normalna vrednost po vrstah proizvoda izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen za zadevno vrsto izdelka.
(37)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena samo dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste izdelka.
(38)
Kadar so bile vse vrste izdelkov prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovine.
(39)
Za prodajo vrst izdelka, ki ni bila izvedena v običajnem poteku trgovine, kakor tudi za vrste izdelka, ki niso bili prodani v reprezentativnih količinah na notranjem trgu, je Komisija uporabila konstruirano normalno vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(40)
Za konstruiranje normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so bili nastali prodajni, splošni in administrativni (PSA) stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo na notranjem trgu podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v obdobju preiskave ustvaril vsak izmed zadevnih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, prišteti k povprečnim proizvodnim stroškom v obdobju preiskave. Po potrebi so bili sporočeni proizvodni stroški in PSA-stroški prilagojeni, preden so se uporabili v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri konstruiranju normalne vrednosti.
4.1.2 Izvozna cena
(41)
V vseh primerih, kjer je bil zadevni izdelek izvožen neodvisnim strankam v Unijo, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ko so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
(42)
Kadar je prodaja potekala prek povezanega uvoznika, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki najprej nadalje prodani neodvisnim strankam. V teh primerih so bile izvedene prilagoditve za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s carinami in dajatvami, kakor tudi razumno stopnjo za PSA-stroške in dobiček. Uporabili so se lastni PSA-stroški povezanega uvoznika, razumna stopnja dobička pa se je določila na podlagi stopnje, za katero je bilo v preiskavi ugotovljeno, da jo je dosegel neodvisni uvoznik zadevnega izdelka.
4.1.3 Primerjava
(43)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.
(44)
Da bi zagotovili nepristransko primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi.
4.1.4 Stopnja dampinga
(45)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.
4.2 LRK
4.2.1 Ocena TGO
(46)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.
(47)
Le zaradi lažjega sklicevanja so na kratko povzeta naslednja merila:
1.
poslovne odločitve in stroški se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški glavnih vložkov v veliki meri odražajo tržne vrednosti;
2.
podjetja imajo en sam jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (MRS) in se uporabljajo za vse namene;
3.
odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;
4.
stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost;
5.
pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.
(48)
Vse vzorčene družbe so zahtevale TGO in so v navedenih rokih izpolnile obrazec zahtevka za TGO. Komisija je v prostorih zadevnih družb zbrala in preverila informacije, predložene v obrazcih zahtevka, in vse druge informacije, ki so se ji zdele pomembne.
(49)
Pri preveritvi je bilo ugotovljeno, da dva vzorčena proizvajalca izvoznika iz LRK nista izpolnjevala meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe za odobritev TGO.
(50)
Zlasti en vzorčen proizvajalec izvoznik ni izpolnjeval zahtev meril od 1 do 3. Prvič, ni mogel dokazati, da je svoje odločitve sprejemal kot odgovor na signale trga in brez znatnega vmešavanja države, ker so bile ugotovljene omejitve pri njegovih prodajnih dejavnostih, kot je obveznost prodati določeno količino zadevnega izdelka na notranjem trgu. Drugič, ni dokazal, da so bile njegove računovodske evidence revidirane v skladu z MRS. Preiskava je pokazala številne nedoslednosti in pomanjkljivosti v računovodskih izkazih vložnika in ugotovila določene kršitve načel MRS. Nazadnje so bila ugotovljena tudi izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva, v obliki neustreznih vrednotenj glede pravice do uporabe zemljišč.
(51)
Drugi vzorčeni proizvajalec izvoznik ni mogel dokazati, da izpolnjuje merili 1 in 3. Ni mogel dokazati, da svoje odločitve sprejema kot odgovor na signale trga in brez znatnega vmešavanja države, ker je bilo ugotovljeno, da obstajajo omejitve pri njegovih prodajnih dejavnostih, podobne tistim, ugotovljenim v uvodni izjavi 50, prav tako pa je bilo ugotovljeno, da kljub obstoju uradne potrditve države ni prispeval dela kapitala. Ugotovljena so bila tudi izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva, v obliki neustreznih vrednotenj glede pravice do uporabe zemljišč.
(52)
En vzorčeni proizvajalec izvoznik je dokazal, da izpolnjuje merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, in mu je lahko bila odobrena TGO.
4.2.2 Individualna obravnava (IO)
(53)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države razen v primerih, ko družbe dokažejo izpolnjevanje vseh meril iz člena 9(5) osnovne uredbe, in se jim zato odobri IO.
(54)
Le zaradi lažjega sklicevanja so na kratko povzeta naslednja merila:
1.
v primeru podjetij ali skupnih podjetij, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino;
2.
izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji se določajo prosto;
3.
večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki se pojavljajo v upravnem odboru ali na ključnih upravljavskih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države;
4.
pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in
5.
država se ne vmešava toliko, da bi bilo omogočeno izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve.
(55)
Vzorčeni proizvajalci izvozniki, ki niso izpolnili meril za TGO, so prav tako zaprosili za IO, če jim ne bi bila odobrena TGO.
(56)
Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo začasno ugotovljeno, da naslednja dva proizvajalca izvoznika iz LRK, vključena v vzorec, izpolnjujeta vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Primerljiva država
(57)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti v gospodarstvih v tranziciji normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom (primerljiva država).
(58)
V obvestilu o začetku so bile Združene države (ZDA) predlagane kot ustrezna primerljiva država za namen določitve normalne vrednosti za LRK. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, da predložijo pripombe v zvezi s predlogom.
(59)
Številne strani so temu predlogu ugovarjale in predlagale uporabo Tajvana ali Koreje, ker so trdile, da so te države primernejše. Zadevni argumenti so bili naslednji:
(a)
proizvodni procesi in stroški v ZDA se znatno razlikujejo od tistih v LRK, ker so stroji, ki se uporabljajo v ZDA stari in zastareli, medtem ko je oprema, ki jo uporablja večina kitajskih proizvajalcev sodobna in temelji na najnovejši tehnologiji. Večina kitajskih, tajvanskih in korejskih proizvajalcev izvoznikov uporablja novejšo tehnologijo proizvodnje v enem koraku, zaradi česar so učinkovitejši od enakih ameriških proizvajalcev izvoznikov;
(b)
domneva, da naj bi tajvanski in korejski izvozniki blago prodajali po dampinških cenah, je za izbiro primerne primerljive države nepomembna;
(c)
pritožniki imajo povezane družbe v ZDA, zato ne bi bilo primerno, da se kot osnova za normalno vrednost uporabijo podatki, ki bi jih predložile povezane družbe;
(d)
konkurenčni pogoji v ZDA se razlikujejo od konkurenčnih pogojev, ki prevladujejo v LRK. Na trgu v ZDA ima monopol praktično en proizvajalec, medtem ko je v Tajvanu in Koreji število domačih proizvajalcev večje kot v LRK.
(60)
Komisija je proučila zgoraj navedene pripombe in ugotovila, da na splošno veljajo, kar zadeva izbiro primerljive države. Nadalje je bilo preiskano, ali bi Tajvan in Koreja lahko izpolnjevala pogoje kot možna tretja država s tržnim gospodarstvom za namene določitve normalne vrednosti za LRK.
(61)
Preiskava je zlasti pokazala, da je imel Tajvan višjo stopnjo primerljivosti končnih izdelkov z LRK. Ugotovljeno je bilo, da so proizvajalci izvozniki v Tajvanu s povezanimi proizvajalci navzoči tudi v LRK in da v obeh državah v bistvu poslujejo pod podobnimi pogoji.
(62)
Na podlagi tega se je menilo, da je za določitev normalne vrednosti za LRK v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe za primerljivo državo bolj primerno uporabiti Tajvan.
(63)
Po izbiri Tajvana kot primerljive države je bila normalna vrednost izračunana na osnovi podatkov, preverjenih v prostorih tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, ki so v celoti sodelovali v preiskavi. Normalna vrednost je temeljila na ceni, ki se je plačevala ali se plačuje od prodaje, opravljene na tajvanskem notranjem trgu za primerljive vrste izdelkov, če je bilo zanje ugotovljeno, da se izdelujejo v reprezentativnih količinah in v običajnem poteku trgovine. Tako je bilo v primeru več vrst izvoženih izdelkov.
4.2.4 Normalna vrednost
4.2.4.1 Vzorčeni proizvajalec izvoznik, ki mu je bila odobrena TGO
(64)
Za večino domače prodaje vzorčenega proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena TGO, je bilo ugotovljeno, da je potekala v reprezentativnih količinah v običajnem poteku trgovine. Normalna vrednost za te vrste izdelkov je v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe temeljila na cenah, ki so jih neodvisne stranke na notranjem trgu LRK dejansko plačevale ali jih plačujejo v obdobju preiskave.
(65)
Za prodajo vrst izdelka, ki ni bila izvedena v običajnem poteku trgovine, kakor tudi za vrste izdelka, ki na notranjem trgu niso bile prodane v reprezentativnih količinah, je bilo treba normalno vrednost konstruirati, kakor je določeno v uvodni izjavi 40.
4.2.4.2 Vzorčeni proizvajalec izvoznik, ki mu TGO ni bila odobrena
(66)
Kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 57 do 63, se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni odobrena, določi na temelju cen ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom, v tem primeru Tajvanu.
(67)
Za druge vrste izvoženih izdelkov, ki v Tajvanu bodisi niso bili prodani v običajnem poteku trgovine bodisi jih tajvanski proizvajalci na svojem notranjem trgu niso prodajali v reprezentativnih količinah, je bilo treba normalne vrednosti konstruirati. Normalna vrednost je bila konstruirana na osnovi, določeni v uvodni izjavi 40.
4.2.5 Izvozna cena
(68)
Celotna prodaja zadevnega izdelka treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov na trgu Unije je bila opravljena neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
4.2.6 Primerjava
(69)
Da bi zagotovili nepristransko primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bile vsem preiskovanim proizvajalcem izvoznikom, če je bilo primerno in upravičeno, odobrene prilagoditve za razlike v stroških prevoza, stroških pomorskega prevoza in stroških zavarovanja, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, stroških kreditov ter za razlike v provizijah, popustih, rabatih in posrednem obdavčenju.
4.2.7 Stopnje dampinga
4.2.7.1 Za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike
(70)
Pri vzorčenih družbah se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.
(71)
Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene v odstotkih cene CIF meja Unije, brez plačane carine, naslednje:
Gospodarska družba
Začasna stopnja dampinga
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 Za druge sodelujoče proizvajalce izvoznike
(72)
Tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila določena na podlagi stopenj, določenih za vzorčene proizvajalce izvoznike brez upoštevanja stopnje proizvajalca izvoznika s stopnjo dampinga nič. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga, izračunana za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, začasno določena na 8,9 %.
(73)
Za vse ostale izvoznike iz LRK je Komisija najprej določila raven sodelovanja. Narejena je bila primerjava med celotnimi izvoznimi količinami, navedenimi v vzorčenih izpolnjenih vprašalnikih vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in celotnim uvozom iz LRK, kot ga prikazujejo statistični podatki Eurostata o uvozu. Ugotovljen odstotek sodelovanja je bil 100 %. Na podlagi tega se je štelo, da je bila raven sodelovanja visoka, zato se je zdelo primerno, da se za nesodelujoče proizvajalce izvoznike določi stopnja dampinga na najvišji stopnji dampinga, določeni za vzorčene proizvajalce izvoznike.
(74)
Na podlagi tega je bila začasno določena raven stopnje dampinga na ravni države 9,3 %.
4.3 Koreja
4.3.1 Normalna vrednost
(75)
Za večino domače prodaje vrst izdelkov, ki so jih prodale vse štiri preiskovane družbe za uvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, da je potekala v reprezentativnih količinah in v običajnem poteku trgovine. Normalna vrednost za te vrste izdelkov je temeljila na cenah, ki so jih v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe neodvisne stranke na domačem trgu Koreje dejansko plačevale ali jih plačujejo v času preiskave.
(76)
Za prodajo vrst izdelka, ki ni bila izvedena v običajnem poteku trgovine, kakor tudi za vrste izdelka, ki niso bili prodajani v reprezentativnih količinah na notranjem trgu, je bilo treba normalno vrednost konstruirati. Vse štiri preiskovane družbe so imele domačo prodajo določenih vrst izdelkov, ki ni potekala v reprezentativnih količinah ali v običajnem poteku trgovine. V teh primerih je bila normalna vrednost konstruirana na osnovi, določeni v uvodni izjavi 40.
4.3.2 Izvozna cena
(77)
Del izvozne prodaje enega proizvajalca izvoznika je bil izveden neposredno povezanemu uvozniku v Uniji. Zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cen, po katerih so bili izdelki prvič nadalje prodani neodvisnemu kupcu in v skladu z metodologijo, opisano v uvodni izjavi 42.
(78)
Preostali izvoz zadevnega izdelka navedenega proizvajalca izvoznika in ves izvoz treh drugih proizvajalcev izvoznikov je bil izveden neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Pri tem je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
4.3.3 Primerjava
(79)
Da bi zagotovili nepristransko primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bile vsem preiskovanim proizvajalcem izvoznikom, če je bilo primerno in upravičeno, odobrene prilagoditve za razlike v stroških prevoza, stroških pomorskega prevoza in stroških zavarovanja, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, stroških kreditov ter za razlike v provizijah.
(80)
Vse štiri preiskovane družbe so zahtevale prilagoditev za povračilo dajatev v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe z utemeljitvijo, da so bile uvozne dajatve domnevno zaračunane za podoben izdelek, namenjen za potrošnjo v državi izvoznici, a so bile pozneje, ko je bil izdelek izvožen v Unijo, povrnjene ali neplačane.
(81)
Ta trditev se je štela za neutemeljeno, saj nobeni od štirih družb ni uspelo dokazati, da je bilo povračilo uvoznih dajatev podjetjem vezano na izvoz zadevnega izdelka v Unijo.
4.3.4 Stopnje dampinga
(82)
Kot je določeno s členom 2(11) osnovne uredbe, je bila za vsako družbo tehtana povprečna normalna vrednost, določena za vsako vrsto izdelka, primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno za vsako ustrezno vrsto izdelka.
(83)
Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da so bile stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Unije, brez plačane carine, vseh zadevnih proizvajalcev izvoznikov v Koreji pod mejo de minimis 2 % v smislu člena 9(3) osnovne uredbe.
(84)
Opozoriti je treba, da ob primerjavi z uvoznimi podatki Eurostata navedeni štirje korejski proizvajalci izvozniki predstavljajo celoto izvoza s poreklom iz navedene države. Zato je bil sprejet začasen sklep, da sprejetje protidampinških ukrepov za uvoz s poreklom iz Koreje ni utemeljeno.
(85)
Če bodo te ugotovitve potrjene v nadaljnjem poteku preiskave, bo postopek glede Koreje zaključen.
4.4 Tajvan
4.4.1 Normalna vrednost
(86)
Za večino domače prodaje vrst izdelka, ki sta jih prodale obe preiskovani družbi za uvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, da je potekala v reprezentativnih količinah in v običajnem poteku trgovine. Normalna vrednost za te vrste izdelka je temeljila na dejanskih cenah, ki so jih v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe neodvisne stranke na notranjem trgu Tajvana dejansko plačevale ali jih plačujejo v času preiskave.
(87)
Za prodajo vrst izdelka, ki ni bila izvedena v običajnem poteku trgovine, kakor tudi za vrste izdelka, ki niso bili prodane v reprezentativnih količinah na notranjem trgu, je bilo treba konstruirati normalno vrednost. Obe preiskovani družbi sta imeli domačo prodajo nekaterih vrst izdelkov, ki ni potekala v reprezentativnih količinah ali v običajnem poteku trgovine. V teh primerih je bila normalna vrednost konstruirana na osnovi, določeni v uvodni izjavi 40.
4.4.2 Izvozna cena
(88)
Celotna prodaja zadevnega izdelka obeh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na trgu Unije je bila opravljena neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
4.4.3 Primerjava
(89)
Da bi zagotovili nepristransko primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bile vsem preiskovanim proizvajalcem izvoznikom, če je bilo primerno in upravičeno, odobrene prilagoditve za razlike v stroških prevoza, stroških pomorskega prevoza in stroških zavarovanja, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, stroških kreditov ter za razlike v provizijah, popustih in rabatih.
4.4.4 Stopnje dampinga
(90)
Kot je določeno s členom 2(11) osnovne uredbe, je bila za vsako družbo tehtana povprečna normalna vrednost, določena za vsako vrsto izdelka, primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno za vsako ustrezno vrsto izdelka.
(91)
Na tej osnovi so stopnje dampinga, izražene v odstotku uvozne cene CIF na meji Unije, brez plačane carine, naslednje:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis
(92)
V zvezi z uvozom s poreklom iz Tajvana je treba opozoriti, da ob primerjavi z uvoznimi podatki Eurostata, oba sodelujoča proizvajalca izvoznika predstavljata celoto izvoza s poreklom iz navedene države. Za Tajvan je bila določena stopnja dampinga na ravni države. Ugotovljeno je bilo, da je ta stopnja dampinga na ravni države pod mejo de minimis 2 %, določeno v členu 9(3) osnovne uredbe. Zato je bil sprejet začasen sklep, da uvedba protidampinških ukrepov za uvoz s poreklom iz Tajvana ni utemeljena.
(93)
Če bodo te ugotovitve potrjene v nadaljnjem poteku preiskave, bo postopek glede Tajvana zaključen.
5. INDUSTRIJA UNIJE
5.1 Proizvodnja Unije
(94)
Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije v zvezi s proizvajalci Unije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih zagotovili proizvajalci Unije pred začetkom preiskave in po njem.
(95)
Na podlagi tega se je ocenilo, da je proizvodnja Unije v OP znašala približno 121 000 ton. Ta vrednost je vključevala proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjeno proizvodnjo proizvajalcev, ki se v postopku niso javili (tihi proizvajalci). Zato so se z namenom določitve celotne proizvodnje in potrošnje Unije zaradi pomanjkanja kakršnih koli drugih informacij uporabili podatki v zvezi s tihimi proizvajalci, navedeni v pritožbi. Tihi proizvajalci so predstavljali približno 22 % celotne proizvodnje Unije v OP. Nobeden od znanih proizvajalcev Unije ni bil nevtralen ali nasprotoval začetku preiskave.
(96)
Obseg proizvodnje proizvajalcev Unije, ki so podprli pritožbo, je v OP znašal 94 000 ton, kar prestavlja približno 78 % celotne ocenjene proizvodnje Unije.
5.2 Opredelitev industrije Unije
(97)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 96, je preiskava pokazala, da so proizvajalci Unije, ki so podprli pritožbo in so se strinjali s sodelovanjem v preiskavi, predstavljali približno 78 % celotne proizvodnje Unije v OP. Ti proizvajalci zato predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.
6. ŠKODA
6.1 Potrošnja Unije:
(98)
Potrošnja je bila določena na podlagi podatkov Eurostata za skupni uvoz, celotno prodajo industrije Unije na trgu Unije, vključno z oceno prodaje tihih proizvajalcev.
(99)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 95, so se zaradi pomanjkanja katerih koli drugih informacij glede tihih proizvajalcev o njihovi proizvodnji in prodaji PVT med obravnavanim obdobjem namesto tega uporabili podatki v zvezi s temi proizvajalci, navedeni v pritožbi.
Tabela 1
Potrošnja Unije
2005
2006
2007
2008
OP
V tonah
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks
100
106
120
109
93
Vir: Eurostat, podatki o pritožbi in izpolnjeni vprašalniki.
(100)
Na splošno se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Ugotovljeno je bilo, da se je potrošnja v obdobju med letoma 2005 in 2007 povečala za 20 %, zatem pa se je med letom 2007 in OP zmanjšala za 22 %. Zmanjšanje potrošnje v letu 2008 in OP je bilo posledica manjšega povpraševanja zaradi gospodarske krize, zlasti v drugi polovici leta 2008.
6.2 Uvoz iz zadevnih držav v Unijo
6.2.1 Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav
(101)
Komisija je proučila, ali naj se uvoz PVT s poreklom iz LRK, Tajvana oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.
(102)
Kar zadeva uvoz iz Tajvana in Koreje, kakor je navedeno zgoraj, je bilo začasno ocenjeno, da se v OP tajvanski in korejski uvoz nista izvajala po dampinških cenah.
(103)
Zaradi tega je bilo začasno sklenjeno, da se učinek uvoza iz Koreje in Tajvana ne kumulira z dampinškim uvozom iz LRK.
6.2.2 Dampinški uvoz iz LRK
(104)
Prav tako je treba navesti, da je bilo za enega proizvajalca izvoznika iz LRK, ki je bil vključen v vzorec, ugotovljeno, da ni izvajal dampinga svojih izdelkov na trgu Unije. V skladu s tem je treba njegov izvoz izključiti iz analize v zvezi z razvojem dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije.
(105)
Da bi se izognili kakršni koli možnosti za razkritje občutljivih poslovnih podatkov o navedenem proizvajalcu, se je zaradi zaupnosti zdelo primerno, da se iz javno dostopnih podatkov, npr. podatkov Eurostata, ki so prikazani spodaj, ne izključijo podatki o izvozniku, za katerega je bilo ugotovljeno, da ne izvaja dampinga na trgu Unije.
(106)
Zato prva tabela spodaj vključuje celoten uvoz PVT s poreklom iz LRK, druga tabela pa kaže indeksirane podatke v zvezi z dampinškim uvozom na trg Unije v obravnavanem obdobju.
Tabela 2a
Dampinški uvoz iz LRK
2005
2006
2007
2008
OP
Količina (v tonah)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeks
100
147
261
317
301
Tržni delež
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeks
100
139
217
291
323
Cene (EUR/tona)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeks
100
87
81
84
83
Vir: Eurostat.
(107)
Obseg celotnega uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju dramatično povečal za trikrat, medtem ko so se povprečne uvozne cene zmanjšale za 17 %. Zato se je tržni delež uvoza iz LRK znatno povečal, in sicer s 7,3 % leta 2005 na 23,6 % v OP. Preiskava je pokazala, da se je celo v obdobju med letom 2007 in OP, ko se je potrošnja zmanjšala za 22 %, obseg uvoza iz LRK povečal za 15 %, kar je privedlo do povečanja tržnega deleža za 7,7 odstotnih točk.
6.2.2.1 Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza
Tabela 2b
Dampinški uvoz iz LRK
2005
2006
2007
2008
OP
Uvoz (v tonah)
Indeks
100
240
582
728
714
Tržni delež
Indeks
100
227
485
667
768
Cene (EUR/tona)
Indeks
100
67
61
63
61
Vir: Eurostat in odgovori na vprašalnik.
(108)
Obseg dampinškega uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju dramatično povečal, kar je privedlo do povečanja tržnega deleža za več kot sedemkrat. Poleg tega je preiskava pokazala, da je kljub zmanjšanju potrošnje v obdobju med letom 2007 in OP dampinški uvoz v OP pridobil precejšen tržni delež.
(109)
Povprečne cene dampinškega uvoza iz LRK so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 39 % in so tako nelojalno nižale cene industrije Unije v OP, kakor je razloženo v nadaljevanju v uvodni izjavi 112.
6.2.2.2 Nelojalno nižanje cen
(110)
Za analizo nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene za vrsto izdelka industrije Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz LRK, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za obstoječe dajatve in stroške po uvozu.
(111)
Stopnja sodelovanja kitajskih izvoznikov je bila visoka in je pomenila 69 % celotnega obsega izvoza iz LRK v Unijo v OP. Glede na dejstvo, da je bilo za enega kitajskega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da ne izvaja dampinga svojih izdelkov na trgu Unije, njegov uvoz ni bil upoštevan za namene analize nelojalnega nižanja cen.
(112)
Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni dampinški izdelek s poreklom iz LRK in prodajan v Uniji nelojalno nižal cene industrije Unije za 24,2 %.
6.3 Gospodarski položaj industrije Unije
6.3.1 Uvodne opombe
(113)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije zajela ovrednotenje vseh gospodarskih kazalnikov za oceno položaja industrije Unije od leta 2005 do konca OP.
6.3.2 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
Tabela 3
2005
2006
2007
2008
OP
Proizvodnja (v tonah)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeks
100
100
99
86
64
Zmogljivost (v tonah)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeks
100
100
100
97
90
Izkoriščenost zmogljivosti
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeks
100
100
100
88
72
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(114)
Kot je prikazano v zgornji tabeli, se je proizvodnja industrije v Uniji v obravnavanem zmanjšala za 36 %. Poudariti je treba, da čeprav se je potrošnja Unije med letoma 2005 in 2007 povečala za 20 %, je proizvodnja industrije Unije v tem obdobju ostala stabilna, medtem ko se je med letom 2007 in OP znatno zmanjšala, skladno z zmanjšanjem potrošnje v Uniji.
(115)
Industrija Unije je v OP svojo proizvodno zmogljivost zmanjšala za približno 144 000 ton. Vendar se je zaradi stagniranja prodaje in manjšega obsega proizvodnje izkoriščenost razpoložljive zmogljivosti v OP zmanjšala z 91 % leta 2005 na 65 %. Največje zmanjšanje je bilo zabeleženo v obdobju med letom 2007 in OP.
6.3.3 Obseg prodaje in tržni delež
(116)
Podatki o prodaji v spodnji tabeli se nanašajo na obseg prodaje prvi neodvisni stranki na trgu Unije.
Tabela 4
2005
2006
2007
2008
OP
Obseg prodaje (v tonah)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeks
100
101
104
88
71
Tržni delež
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeks
100
95
87
81
77
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(117)
Čeprav se je potrošnja Unije med letoma 2005 in 2007 povečala za 20 %, je industrija Unije povečala obseg prodaje zadevnega izdelka neodvisnim strankam na trgu Unije za samo 4 %. To pomeni, da industrija Unije v navedenem obdobju ni imela koristi od povečanja potrošnje. Poleg tega se je v preostanku obravnavanega obdobja ob zmanjšanju potrošnje Unije za 22 % obseg prodaje industrije Unije še bolj zmanjšal, tj. za 31 %. Posledično se je obseg prodaje industrije Unije nenehno in znatno zmanjševal in je izguba tržnega deleža v obravnavanem obdobju dosegla celo 11,9 odstotnih točk.
6.3.4 Povprečne cene na enoto industrije Unije
(118)
Povprečne prodajne cene franko tovarna industrije Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, so se v obravnavnem obdobju zmanjšale za 9 %. Do glavnega zmanjšanja je prišlo med letom 2007 in OP, kar je sovpadalo z nenadno rastjo nizkocenovnega dampinškega izvoza iz LRK. Zaradi tega je morala industrija Unije zlasti v OP kljub povečanju cen surovin zmanjšati svoje prodajne cene.
Tabela 5
2005
2006
2007
2008
OP
Povprečna cena (EUR/tona)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeks
100
100
99
97
91
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(119)
Dejansko je bilo ugotovljeno, da so se povprečni proizvodni stroški industrije Unije med letom 2005 in OP zvišali za 6 %. Do tega je prišlo v glavnem zaradi povečanja cene PET v obliki zrnc, ki je glavna surovina, ki se uporablja v proizvodnji PVT. Povprečna cena PET v obliki zrnc se je med letom 2005 in 2008 povečala za 12 %, zatem pa se je zmanjšala na raven, ki je enaka ravni iz leta 2005. Vendar je bila v tem obdobju industrija Unije prisiljena prodajati po nizkih cenah, da bi lahko bila konkurenčna nizkocenovnemu dumpinškemu uvozu. Zaradi tega so bile v OP prodajne cene industrije Unije znatno pod stroški.
6.3.5 Zaloge
(120)
Zaloge so predstavljale približno 15 % obsega proizvodnje v OP. Industrija Unije je svoj obseg zalog med obravnavanim obdobjem zmanjšala za 9 %, zlasti med letom 2007 in OP. Vendar je treba to zmanjšanje zalog presojati ob upoštevanju nižje ravni dejavnosti po zmanjšanju industrije v Uniji.
Tabela 6
2005
2006
2007
2008
OP
Zaloge (v tonah)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeks
100
112
116
112
91
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
6.3.6 Zaposlenost, plače in produktivnost
Tabela 7
2005
2006
2007
2008
OP
Zaposlenost - ekvivalent polnega delovnega časa (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeks
100
99
96
87
77
Stroški dela (EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeks
100
102
102
118
106
Produktivnost (enota/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeks
100
101
102
99
84
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(121)
Zaradi racionalizacije industrije Unije se je število zaposlenih med obravnavanim obdobjem znatno zmanjšalo za 23 %. Zmanjšanje produktivnosti je treba presojati ob upoštevanju splošne narave dejavnosti racionalizacije, kadar zmanjšanje števila zaposlenih sledi zmanjšanju proizvodnje šele po določenem časovnem zamiku. Kar zadeva stroške dela, so v obravnavanem obdobju nekoliko narasli, in sicer za 6 %.
6.3.7 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
Tabela 8
2005
2006
2007
2008
OP
Dobičkonosnost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeks
100
-22
-37
- 378
- 438
Denarni tok v 1 000 EUR
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeks
100
-9
5
- 120
- 141
Naložbe v 1 000 EUR
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeks
100
49
123
19
11
Donosnost naložb
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeks
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(122)
Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije dramatično zmanjšala s 3-odstotnega dobička v letu 2005 na 13,3-odstotno izgubo v OP. Kljub dejstvu, da je potrošnja Unije med letoma 2005 in 2007 naraščala, industrija Unije zaradi nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK ni imela koristi od tega ugodnega razvoja.
(123)
Trend denarnega toka, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, v veliki meri odraža razvoj dobičkonosnosti. Zato denarni tok v obravnavanem obdobju kaže znatno zmanjšanje. Enako velja za donosnost naložb, za katero je bil v obravnavanem obdobju značilen podoben negativen razvoj v skladu z negativnimi rezultati, ki jih je industrija v Uniji dosegla v obravnavanem obdobju.
(124)
Zaradi tega je zmožnost industrije Unije za naložbe postala bolj omejena, saj se je denarni tok v obravnavanem obdobju bistveno poslabšal. Posledično so se v obravnavanem obdobju naložbe zmanjšale za 89 %.
6.3.8 Rast
(125)
Čeprav je potrošnja Unije med letoma 2005 in 2007 narasla za 20 %, je industrija Unije uspela povečati obseg prodaje na trgu Unije za zgolj 4 % in zaradi tega ni imela koristi od večje potrošnje v Uniji. Če pogledamo razvoj v obravnavanem obdobju, je bil 29-odstotni upad obsega prodaje industrije Unije mnogo bolj izrazit kot 7-odstotno zmanjšanje potrošnje Unije. Zato se je v istem obdobju tržni delež industrije Unije prav tako znatno zmanjšal za 12 odstotnih točk.
6.3.9 Višina dejanske stopnje dampinga
(126)
Stopnje dampinga za LRK, ki so navedene v poglavju o dampingu, so višje od de minimis stopnje. Glede na obseg in cene dampinškega uvoza se učinek dejanskih stopenj dampinga ne more obravnavati kot zanemarljiv.
6.4 Sklep o škodi
(127)
Preiskava je pokazala, da se je večina kazalnikov škode, kot so proizvodnja (- 36 %), izkoriščenost zmogljivosti (- 28 %), obseg prodaje nepovezanim strankam na trgu Unije (- 29 %), tržni delež (- 12 odstotnih točk) in produktivnost (- 16 %) v obravnavanem obdobju poslabšala. Poleg tega so bili resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so denarni tok (- 241 %) in dobičkonosnost (- 16,3 odstotnih točk). To pomeni, da je bila oslabljena tudi zmožnost industrije Unije za zbiranje kapitala.
(128)
Ugotovljeno je bilo, da je do glavnih izgub prišlo v obdobju med letom 2008 in OP, ko so, kljub znatnemu zmanjšanju potrošnje Unije, na njenem trgu še vedno bili v velikih količinah prisotni uvoženi dampinški izdelki iz LRK, ki so v OP nelojalno zniževali cene industrije Unije za več kot 24 %.
(129)
Preiskava je pokazala tudi, da so proizvodni stroški industrije Unije dosegli svojo najvišjo raven v letu 2008, predvsem zaradi močnega zvišanja cen glavne surovine. Industrija Unije je v OP uspela ohraniti in nadzirati svoje proizvodne stroške z racionalizacijskimi prizadevanji in zaradi zmanjšanja cen PET, do katerega je prišlo predvsem v drugi polovici OP. Vendar glede na znatno nelojalno nižanje cen kitajskih izvoznikov v OP industrija Unije ni mogla povišati prodajnih cen na raven, ki bi pokrivala stroške. To je privedlo do znatnega poslabšanja njenega finančnega položaja v OP.
(130)
Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
7. VZROČNOST
7.1 Uvod
(131)
V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.
7.2 Učinek dampinškega uvoza
(132)
Preiskava je pokazala, da se je dampinški uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju dramatično povečal, saj se je delež tega uvoza med letom 2005 in OP na trgu Unije povečal za več kot sedemkrat. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je v obdobju med 2008 in OP, ko se je potrošnja Unije zmanjšala za približno 15 %, obseg dampinškega uvoza iz LRK ostal visok in je celo povečal tržni delež za 15 %.
(133)
Med obravnavanim obdobjem se je industrija Unije spopadala z znatnim 29-odstotnim upadom obsega prodaje in posledično z izgubo tržnega deleža od 51,1 % do 39,2 %, kar pomeni skoraj 12 odstotnih točk. V obdobju med letom 2008 in OP se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za dve odstotni točki, medtem ko se je tržni delež dampinškega kitajskega uvoza povečal kljub upadanju povpraševanja na trgu Unije.
(134)
Kar zadeva cene dampinškega uvoza, so se te v obravnavanem obdobju zmanjšale za 39 % in so znatno nelojalno nižale cene, ki jih je na trgu Unije zaračunavala industrija Unije. To je industriji Unije preprečilo, da bi zvišala cene in pokrila višje cene surovin. Zaradi tega se je dobičkonosnost prodaje industrije Unije na trgu Unije zmanjšala, kakor je razloženo v uvodni izjavi 122, in sicer s 3 % leta 2005 na - 13,3 % v OP.
(135)
Preiskava je prav tako pokazala, da je naraščajoč obseg nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK na splošno negativno vplival na trg, ker je nižal cene.
(136)
Zato se meni, da zaradi stalnega pritiska, ki se je izvajal z nizkocenovnim dampinškim uvozom iz LRK na trg Unije, industrija Unije ni mogla prilagoditi svojih prodajnih cen višjim stroškom surovin, zlasti v letu 2008, ko so bile cene PET najvišje. To pojasnjuje izgubo tržnega deleža in zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije.
(137)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je nenadna rast nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK znatno negativno vplivala na gospodarski položaj industrije Unije.
7.3 Učinek drugih dejavnikov
7.3.1 Razvoj povpraševanja na trgu Unije
(138)
Kakor je navedeno v uvodni izjavi 100, se je potrošnja PVT v Uniji med letoma 2005 in 2007 najprej povečala, potem pa se je leta 2008 in v OP zmanjšala. V obravnavanem obdobju je industrija Unije izgubila pomemben del tržnega deleža. Čeprav ni možno izključiti možnosti, da je ta negativni razvoj potrošnje Unije med letom 2008 in OP negativno vplival na položaj industrije Unije, je treba omeniti, da je istočasno kitajskim izvoznikom uspelo povečati tržni delež. Glede na to se meni, da poslabšanja gospodarskega položaja industrije Unije ni možno razlagati z zmanjšanim povpraševanjem, ampak ga je v glavnem povzročila nenadna rast dampinškega uvoza iz LRK in nelojalno nižanje cen kitajskih izvoznikov.
7.3.2 Cene surovine
(139)
Cene surovine, pretežno PET v obliki zrnc, so se znatno povečale med letoma 2005 in 2008, med drugo polovico OP pa so se znižale in do konca OP dosegle raven, enako letu 2005.
(140)
Preiskava je potrdila, da so proizvodni stroški industrije Unije za proizvodnjo PVT sledili enakemu trendu kot razvoj cen surovine in so se na splošno med obravnavanim obdobjem povečali za 6 %. Vendar bi lahko pričakovali, da se na trgu, na katerem veljajo pošteni pogoji trgovanja, to je brez škodljivega dampinga, cene redno prilagajajo tako, da upoštevajo razvoj različnih elementov proizvodnih stroškov. V tem primeru se to ni zgodilo. Dejansko je bila industrija Unije prisiljena zaračunavati nizke cene, da bi lahko tekmovala z nizkocenovnim uvozom iz LRK, kar je privedlo do znatnega zmanjšanja njene dobičkonosnosti. Glede na to se začasno sklene, da je nelojalno nižanje cen kitajskih izvoznikov zniževalo cene na trgu Unije in je preprečevalo, da bi industrija Unije povečala prodajne cene, da bi pokrila stroške.
7.3.3 Lastna proizvodnja industrije Unije
(141)
Preiskava je pokazala, da je bil le en proizvajalec Unije, ki je sodeloval pri preiskavi, vertikalno integriran in da je bila lastna proizvodnja uporabljena za nadaljnjo predelavo v izdelke z dodano vrednostjo v industriji na koncu proizvodne verige. V preiskavi se v zvezi s proizvodnjo ni ugotovila nobena težava, povezana s temi izdelki s konca proizvodne verige. Dejansko je lastna uporaba med obravnavanim obdobjem ostala stabilna in je predstavljala približno 7 % obsega proizvodnje.
(142)
Na podlagi tega se je menilo, da lastna proizvodnja industrije Unije ni prispevala k poslabšanju finančnega stanja, zlasti ne v OP.
7.3.4 Izvoz industrije Unije
(143)
Čeprav je bila analiza škode in vzročne zveze osredotočena na položaj industrije Unije na trgu Unije, je bil proučen tudi izvoz industrije Unije kot možen drug dejavnik, ki bi lahko pojasnil ugotovljeno škodo. Analiza je pokazala, da je bil izvoz industrije Unije nepovezanim stranem med obravnavanim obdobjem še naprej skromen (približno 3 %). Zmanjšanje obsega izvoza s približno 18 000 ton leta 2005 na približno 7 000 ton v OP se lahko pojasni z manjšo proizvodnjo v istem obdobju. Vendar je bila izvozna cena višja od cene, ki jo je industrija Unije zaračunavala strankam na trgu Unije. Zato se je menilo, da z manjšim obsegom izvoza ni mogoče pojasniti stopnje škode, ki jo je utrpela industrija Unije, zlasti ne bistvenega zmanjšanja dobičkonosnosti v OP.
7.3.5 Uvoz iz drugih tretjih držav
(144)
Gibanja obsega uvoza in cen iz drugih tretjih držav med letom 2005 in OP so bila naslednja:
Tabela 9
Druge tretje države
2005
2006
2007
2008
OP
Uvoz (v tonah)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeks
100
101
97
72
55
Tržni delež
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeks
100
96
81
66
59
Cena (EUR/tona)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeks
100
102
98
99
98
Vir: Eurostat.
(145)
Glavne druge tretje države, ki izvažajo PVT v Unijo, so Švica, Belorusija, Japonska in Tajska. Kot je prikazano v zgornji tabeli, je bil skupni obseg uvoza iz teh držav dokaj nizek glede na potrošnjo Unije in se je v obravnavanem zmanjšal za 45 %. Povprečne uvozne cene so v OP ostale stabilne in razmeroma visoke.
(146)
Na podlagi zgoraj navedenega je bilo začasno sklenjeno, da uvoz iz teh drugih tretjih držav ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
7.3.6 Uvoz iz Koreje in Tajvana
(147)
Kar zadeva uvoz iz Tajvana in Koreje, kakor je navedeno zgoraj, je bilo začasno ocenjeno, da se v OP tajvanski in korejski izvoz nista izvajala po dampinških cenah. Ta uvoz je prikazan v tabelah 10 in 11:
Tabela 10
Skupaj uvoz iz Koreje
2005
2006
2007
2008
OP
Količina (v tonah)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeks
100
118
157
142
140
Tržni delež
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeks
100
112
131
130
151
Cene (EUR/tona)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeks
100
93
91
91
85
Vir: Eurostat.
(148)
Kot je razvidno iz zgornje tabele, je v obravnavanem obdobju obseg uvoza iz Koreje v glavnem sledil podobnemu trendu kot potrošnja. Obseg uvoza se je povečal s 17 542 ton v 2005 na 24 580 ton v OP. To je povzročilo povečanje tržnega deleža z 7,9 % leta 2005 na 11,9 % v OP. Poudariti pa je treba, da se je obseg uvoza bistveno zmanjšal med letom 2007 in koncem OP.
(149)
Prav tako je treba poudariti, da so bile povprečne uvozne cene iz Koreje, čeprav so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 15 %, v tem celotnem obdobju višje od povprečnih uvoznih cen iz LRK.
Tabela 11
Skupaj uvoz iz Tajvana
2005
2006
2007
2008
OP
Količina (v tonah)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeks
100
106
140
150
111
Tržni delež
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeks
100
100
117
138
119
Cene (EUR/tona)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeks
100
88
82
85
86
Vir: Eurostat.
(150)
Kar zadeva uvoz iz Tajvana, se je ta povečal s 7 343 ton v letu 2005 na 8 163 ton v OP, to je za 11 %. Istočasno se je tržni delež nekoliko povečal s 3,3 % v letu 2005 na 4 % v OP. Podobno kot pri korejskem uvozu se je tajvanski obseg uvoza bistveno zmanjšal v obdobju med letom 2007 in koncem OP.
(151)
Povprečne uvozne cene iz Tajvana so se obravnavanem obdobju zmanjšale za 14 %, vendar so v istem obdobju ostale precej višje od uvoznih cen iz LRK.
(152)
Na podlagi navedenega ni mogoče izključiti, da je uvoz iz Koreje in Tajvana do neke mere prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar se ne zdi, da bi obseg uvoza in cene v OP bile na taki ravni, da bi lahko prekinile vzročno povezavo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
7.3.7 Drugi proizvajalci v Uniji
(153)
Analiza podatkov, ki se nanašajo na trg Unije, je pokazala, da drugi proizvajalci Unije med obravnavanim obdobjem niso pridobili tržnega deleža. Preiskava ni ugotovila nobene posebne težave glede konkurenčnosti med proizvajalci Unije oziroma nikakršnih učinkov, ki izkrivljajo trgovino in bi lahko pojasnili znatno škodo, ugotovljeno za industrijo Unije.
(154)
Na podlagi navedenega je bilo začasno sklenjeno, da proizvajalci, ki niso vključeni v opredelitev industrije Unije, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
7.4 Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi
(155)
Zgornja analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež nizkocenovnega dampinškega uvoza s poreklom iz LRK med obravnavanim obdobjem bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bil ta uvoz izveden po dampinških cenah, ki so bile nižje od cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala na trgu Unije za podobne vrste izdelka.
(156)
Ta povečani obseg in tržni delež nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK sta sovpadala s splošnim večjim povpraševanjem v Uniji v obdobju med letoma 2005 in 2007 ter tudi z negativnim razvojem tržnega deleža industrije Unije v istem obdobju. Poleg tega so med letom 2007 in OP, ko se je povpraševanje na trgu Unije zmanjšalo, kitajski izvozniki uspeli povečati svoj tržni delež. Istočasno je bil ugotovljen nadaljnji negativni razvoj tržnega deleža industrije Unije in glavnih kazalnikov gospodarskega stanja. Dejansko je v obravnavanem obdobju nenadna rast nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK, ki je nenehno nelojalno zniževal cene industrije v Uniji, privedel do zmanjšanja dobičkonosnosti za več kot 16 odstotnih točk, kar je imelo za posledico velike izgube v OP.
(157)
Preiskava drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Unije, je pokazala, da se ti dejavniki ne zdijo takšni, da bi lahko prekinili vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(158)
Na podlagi navedene analize, ki je ustrezno ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je bilo začasno sklenjeno, da je dampinški uvoz iz LRK industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
8. INTERES UNIJE
8.1 Uvodna opomba
(159)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali tehtni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na presoji različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.
8.2 Industrija Unije
(160)
Industrijo Unije predstavljajo štirje proizvajalci iz različnih držav članic Unije, ki neposredno zaposlujejo več kot 1 300 ljudi pri proizvodnji zadevnega izdelka.
(161)
Industrija Unije je utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza iz LRK. Opozoriti je treba, da so v obravnavanem obdobju vsi kazalniki škode zabeležili negativno gibanje. Zelo prizadeti so bili zlasti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so denarni tok, donosnost naložb in dobičkonosnost. Brez ukrepov se zdi, da je nadaljnje poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije zelo verjetno.
(162)
Pričakuje se, da se bodo z uvedbo začasnih protidampinških dajatev na trgu Unije ponovno vzpostavili pošteni pogoji trgovanja, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen PVT tako, da bodo v njih upoštevani stroški različnih elementov in tržnih razmer. Pričakuje se lahko, da se bo z uvedbo začasnih ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila med obravnavanim obdobjem, kar bi dodatno pozitivno vplivalo na njen gospodarski položaj in dobičkonosnost.
(163)
Zato je bilo sklenjeno, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov na uvoz PVT s poreklom iz LRK v interesu industrije Unije.
8.3 Uvozniki
(164)
Vprašalniki so bili poslani desetim uvoznikom v Uniji. V preiskavi sta sodelovala samo dva uvoznika iz Nemčije in Španije, ki sta predstavljala 15,4 % oziroma 0,2 % celotnega uvoza iz LRK. Glede prvega uvoznika je preiskava pokazala, da je uvažal samo iz LRK in da se je skoraj celoten njegov promet nanašal na zadevni izdelek. V najslabšem primeru bi protidampinška dajatev v višini 9 % privedla do znatnega zmanjšanja njegove dobičkonosnosti in bi lahko ta družba proizvajala z izgubo. Vendar se meni, da bi lahko z ozirom na svoj močan tržni položaj med nekaterimi velikimi uporabniki vsaj del povečanja stroškov prenesel na svoje stranke. Poleg tega bi se lahko preusmeril na druge vire nabave, vsaj dolgoročno. Kar zadeva drugega uvoznika, je zadevni izdelek predstavljal samo omejen delež njegovega celotnega poslovanja (0 - 5 %) in je kakršen koli negativen učinek predlaganih ukrepov tako verjetno zanemarljiv.
(165)
Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo sklenjeno, da čeprav bi uvedba začasnih protidampinških ukrepov negativno vplivala na enega od navedenih uvoznikov, naj bi bil ta uvoznik sposoben, da vsaj del povečanja stroškov prenese na svoje stranke in/ali da se preusmeri na druge vire nabave. Zato uvedba začasnih ukrepov na splošno ne bi smela imeti znatnega negativnega vpliva na uvoznike.
8.4 Uporabniki
(166)
Uporabniki PVT so pokazali velik interes za ta primer. Od 68 kontaktiranih uporabnikov jih je 33 sodelovalo v preiskavi. Ti sodelujoči uporabniki so predstavljali 25 % celotnega uvoza iz LRK. Te družbe so iz vse Unije in so navzoče v različnih industrijskih sektorjih, kot so pnevmatike in uporaba v avtomobilski industriji, vrvi in industrijska uporaba.
(167)
Zaradi jasnosti in ob upoštevanju, da bi uvedba začasnih ukrepov različno vplivala na uporabnike v odvisnosti od sektorja, v katerem opravljajo dejavnost, je bil vpliv ukrepov na uporabnike analiziran tako, da so bili razvrščeni v ločene industrijske sektorje, kakor je opisano v nadaljevanju.
(168)
Kar zadeva uporabnike v sektorju pnevmatik, so izpolnjene vprašalnike vrnili štirje proizvajalci pnevmatik. Po podatkih, ki so jih predložili proizvajalci pnevmatik, je bil delež PVT glede na stroške proizvodnje ene pnevmatike razmeroma omejen, v povprečju nižji od 1 %, povprečni dobiček dejavnosti proizvodnje pnevmatik pa je znašal približno 2 %. Za nobenega od sodelujočih uporabnikov ni bilo ugotovljeno, da uvaža zadevni izdelek iz LRK. Zato velja, da v primeru uvedbe začasnih protidampinških dajatev ukrepi za uvoz iz LRK na te uporabnike ne bi vplivali. Poleg tega obstajajo številni drugi viri nabave, če bi kateri koli uporabnik v tem sektorju uvažal iz LRK.
(169)
Za avtomobilski sektor (ki v glavnem proizvaja varnostne pasove in zračne blazine) je izpolnjene vprašalnike vrnilo šest uporabnikov. Teh šest družb je v OP predstavljalo 5 % celotnega uvoza PVT iz LRK. Na splošno je bilo ugotovljeno, da so v povprečju izdelki, pri katerih se uporablja PVT, predstavljali manj kot 4 % celotnega prometa teh družb in da je povprečni dobiček, dosežen v tej dejavnosti, znašal okoli 3 %. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je teh šest družb kupovalo PVT v glavnem od proizvajalcev v Uniji in je uvoz iz LRK predstavljal samo 11 % njihove nabave. Zato ni verjetno, da bi uvedba začasnih ukrepov na uvoz iz LRK resno prizadela avtomobilski sektor na splošno, saj je bilo ugotovljeno, da so te družbe dosegale dobiček in LRK ni bila glavni vir nabave.
(170)
Kar zadeva proizvajalce vrvi, so izpolnjene vprašalnike vrnili trije proizvajalci, kar predstavlja manj kot 1 % celotnega uvoza iz LRK v OP. Delež dejavnosti, v kateri se je uporabljal PVT, je znašal približno 18 % njihove celotne dejavnosti, dosežena povprečna stopnja dobička v tej dejavnosti pa je v OP znašala okoli 8 %. Na podlagi tega je bilo ocenjeno, da bo uvedba začasnih protidampinških dajatev na uvoz iz LRK verjetno samo nekoliko zmanjšala njihovo stopnjo dobička. Preiskava je prav tako pokazala, da je večina uvoza (66 %) v OP izvirala iz LRK, 20 % uvoza pa je izviralo iz Koreje. Zato ni verjetno, da bi bil ta sektor v primeru uvedbe ukrepov resno prizadet, saj je vpliv na stopnjo dobička omejen in obstajajo drugi viri nabave.
(171)
Nekateri proizvajalci vrvi so trdili, da bi glede na to, da se PVT predvsem uporablja v drugih sektorjih, kot sta industrijski sektor in avtomobilska industrija, uvedba protidampinških ukrepov privedla do pomanjkanja vseh vrst PVT, ki ga uporabljajo proizvajalci vrvi, ker bi se naj proizvajalci Unije domnevno osredotočili najprej na velike trge in bi preostalim sektorjem dobavljali samo v primeru prostih zmogljivosti. Poudariti pa je treba, da so na voljo drugi viri nabave, vključno z industrijo Unije, Korejo in Tajvanom, kakor tudi druge tretje države, za katere ukrepi ne veljajo. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(172)
Glede uporabnikov, prisotnih znotraj sektorja industrijskih namenov uporabe, kot so strešne kritine, trakovi, pasovi in industrijske tkanine, je bilo prejetih 19 izpolnjenih vprašalnikov. Ti uporabniki so predstavljali 19 % celotnega uvoza iz LRK v OP. Na podlagi razpoložljivih informacij za ta sektor znaša delež dejavnosti, v katerih se uporablja PVT, 64 % celotne dejavnosti, medtem ko je povprečno doseženi dobiček znotraj te dejavnosti znašal 13 %. Vpliv protidampinških dajatev bo verjetno samo nekoliko zmanjšal povprečno stopnjo dobička, ki se dosega v tem sektorju. Preiskava je prav tako pokazala, da so ti uporabniki v glavnem kupovali od proizvajalcev v Uniji in iz LRK. Zato uvedba ukrepov na uvoz iz LRK ne bi smela imeti znatnega negativnega vpliva na ta sektor, če se upoštevata omejen vpliv na stopnjo dobička in obstoj drugih virov nabave.
(173)
Nekateri uporabniki so trdili, da bi uvedba protidampinški ukrepov nanje negativno vplivala na dva načina. Trdili so, da ne bi prišlo samo do pomanjkanja drugih razpoložljivih virov, temveč bi zadevne države prav tako preusmerile svoj izvoz z zadevnega izdelka na izdelke na koncu proizvodne verige.
(174)
Kar zadeva trditev, da ne bo na voljo drugih virov, se najprej poudarja, da zoper uvoz iz Koreje in Tajvana začasni ukrepi ne bodo uvedeni. Poleg tega so, kakor je navedeno v uvodni izjavi 171, na voljo drugi viri nabave iz drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo. Drugič, glede dobave, ki jo zagotavlja industrija Unije, so bile v preiskavi dejansko ugotovljene nekatere pomanjkljivosti v dobavah nekaterih proizvajalcev Unije določenim uporabnikom. Vendar analiza ni razkrila dokazov, da bi do teh pomanjkljivosti prihajalo redno. Na podlagi navedenega in zlasti zaradi obstoja drugih razpoložljivih virov nabave, je bila trditev zavrnjena.
(175)
Kar zadeva trditev, da bodo proizvajalci PVT v zadevnih državah svoj uvoz preusmerili na trg na koncu prodajne verige, je treba poudariti, da začasni ukrepi zoper uvoz iz Koreje in Tajvana ne bodo uvedeni. Zato se ocenjuje, da bodo tudi v primeru, da kitajski izvozniki preusmerijo nekaj svojega izvoza na trg na koncu prodajne verige, uporabniki PVT sposobni ostati konkurenčni, ker bodo še vedno lahko nabavljali PVT od drugih dobaviteljev, za katere ukrepi ne veljajo. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(176)
Ob upoštevanju navedenega se zdi, da bo vpliv na uporabnike v različnih industrijskih sektorjih na splošno omejen, čeprav bodo ukrepi na uvoz iz LRK verjetno prizadeli nekatere uporabnike. Zato je bilo začasno sklenjeno, da morebiten učinek protidampinških ukrepov zoper uvoz PVT s poreklom iz LRK na podlagi dostopnih informacij zelo verjetno ne bo znatno prizadel uporabnikov zadevnega izdelka.
8.5 Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(177)
Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi razpoložljivih informacij v zvezi z interesom Skupnosti na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz PVT iz LRK.
9. NEUVEDBA DAJATEV
(178)
Glede na ugotovitve, da so tehtane povprečne dampinške stopnje na ravni države za uvoz s poreklom iz Koreje in Tajvana de minimis, se za uvoz s poreklom iz teh držav začasne protidampinške dajatve ne uvedejo.
10. PREDLOG ZA UVEDBO ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV
10.1 Stopnja odprave škode
(179)
Glede na sklepne ugotovitve v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
(180)
Za določitev ravni teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(181)
Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v sektorju lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Šteje se, da mora dobiček, ki se ga lahko doseže brez dampinškega uvoza, temeljiti na letu 2005, ki je edino leto, ko je industrija Unije dosegala dobičke in je bil kitajski uvoz manj prisoten na trgu Unije. Zato se šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 3 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez dampinškega uvoza.
(182)
Na podlagi tega se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Unije, kar zadeva podoben izdelek. Neškodljiva cena je bila dobljena s prištetjem zgoraj omenjene 3- odstotne stopnje dobička stroškom proizvodnje.
(183)
Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave za vrsto izdelka med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v LRK in neškodljivo ceno vrst izdelka, ki jih je industrija Unije prodajala na trgu Unije v OP. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF za primerjane vrste.
10.2 Začasni ukrepi
(184)
Glede na navedeno se meni, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvesti začasne protidampinške ukrepe za uvoz s poreklom iz LRK na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(185)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse „druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in sicer navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(186)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj predložiti Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
(187)
Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinške dajatve, je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
(188)
Ugotovljene stopnje dampinga in škode so naslednje:
Gospodarska družba
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
N.R.
Sodelujoče nevzorčene družbe
8,9 %
57,3 %
Vse druge družbe
9,3 %
57,6 %
11. RAZKRITJE
(189)
Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra (razen šivalne preje), ki ni pripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, trenutno uvrščena pod oznako KN 5402 20 00.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:
Gospodarska družba
Dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Družbe s seznama v Prilogi
8,9
A977
Vse druge družbe
9,3
A999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani podajo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 1. junija 2010