NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 165/2010
ze dne 26. února 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách, pokud jde o aflatoxiny
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) v řadě potravin.
(2)
Je nutno změnit některé maximální limity aflatoxinů v určitých potravinách, aby byl zohledněn vývoj v Codex Alimentarius a aby byly zohledněny informace, které jsou obsaženy v nejnovější vědecké zprávě.
(3)
Codex Alimentarius stanovil limit 15 μg/kg celkového aflatoxinu v mandlích, lískových ořeších a pistáciích určených k dalšímu zpracování a limit 10 μg/kg celkového aflatoxinu v mandlích, lískových ořeších a pistáciích určených k přímé spotřebě (3).
(4)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „CONTAM“) Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal 25. ledna 2007 stanovisko ohledně potencionálního zvýšení zdravotního rizika pro spotřebitele možným zvýšením stávajících maximálních limitů aflatoxinů v mandlích, lískových ořeších a pistáciích a odvozených produktech (4). CONTAM dospěl k závěru, že změna maximálních limitů celkových aflatoxinů ze 4 na 8 nebo 10 μg/kg v mandlích, lískových ořeších a pistáciích bude mít malý vliv na odhady dietární expozice, rizika rakoviny a předpokládaných limitů expozice. CONTAM dále dospěl k závěru, že expozice aflatoxinům ze všech zdrojů by měly být tak nízké, jak je to přiměřeně dosažitelné, vzhledem k tomu, že jsou aflatoxiny genotoxické a karcinogenní. Z údajů vyplývá, že snížení celkové dietární expozice aflatoxinům by mohlo být dosaženo snížením počtu vysoce kontaminovaných potravin uváděných na trh, efektivnějším prosazováním požadavků a snížením expozice z potravinových zdrojů, kromě mandlí, lískových ořechů a pistácií.
(5)
CONTAM přijal dne 16. června 2009 prohlášení, které se týkalo dopadu na veřejné zdraví v případě zvýšení limitů celkového aflatoxinu ze 4 μg/kg na 10 μg/kg u skořápkových plodů, kromě mandlí, lískových ořechů a pistácií (5). CONTAM dospěl k závěru, že vzhledem k informacím, které byly v roce 2007 dostupné, by nemělo být veřejné zdraví nepříznivě ovlivněno zvýšením limitů celkových aflatoxinů ze 4 μg/kg na 10 μg/kg u ostatních skořápkových plodů, včetně para ořechů. Vzhledem k probíhajícím diskusím v rámci Codex Alimentarius o maximálních limitech aflatoxinů v para ořeších je vhodné, aby se limity aflatoxinů v para ořeších sjednotily s platnými limity v Codex Alimentarius pro mandle, lískové ořechy a pistácie.
(6)
Codex Alimentarius stanovil pouze maximální limity celkového aflatoxinu. Příslušný limit aflatoxinu B1 byl stanoven pomocí databáze výskytu aflatoxinů v potravinách, kterou používá EFSA pro posouzení expozic.
(7)
Podle stanoviska EFSA ohledně aflatoxinů lze vypozorovat, že olejnatá semena a odvozené produkty významně přispívají k lidské expozici aflatoxinům. EFSA dospěl k závěru, že by expozice aflatoxinům ze všech zdrojů měly být tak nízké, jak je to přiměřeně dosažitelné. Dále oznámení učiněná v rámci systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva (Rapid Alert System for Food and Feed, RASFF) uvádí vysoké limity aflatoxinů v olejnatých semenech, jako jsou např. slunečnicová semena, semena melounu atd. Proto se navrhuje, aby se také stanovil maximální limit pro olejnatá semena, kromě jader podzemnice olejné, v souladu se stávajícími maximálními limity pro jádra podzemnice olejné. Jelikož jsou aflatoxiny téměř zcela odstraněny při procesu výroby rafinovaných rostlinných olejů, je vhodné vyloučit olejnatá semena, včetně jader podzemnice olejné, jež jsou určená na drcení na výrobu rafinovaného rostlinného oleje.
(8)
Maximální limit 2 μg/kg aflatoxinu B1 a 4 μg/kg celkového aflatoxinu byl stanoven ve všech druzích obilovin a ve všech výrobcích pocházejících z obilovin, s výjimkou kukuřice, jež má být před použitím k lidské spotřebě tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena, pro niž byl ustanoven maximální limit 5 μg/kg aflatoxinu B1 a 10 μg/kg celkového aflatoxinu. Obsah aflatoxinů v rýži v plevách pravidelně mírně přesahuje maximální limity. Po mletí, procesu odstraňujícím plevy, obsah aflatoxinů v bílé loupané rýži nepřesahuje maximální limity. Je proto vhodné uplatnit stávající postup pro kukuřici na rýži a stanovit vyšší maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu pro rýži, která má být před použitím k lidské spotřebě nebo před použitím jako potravinová složka dále tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena.
(9)
Maximální limity se vztahují na jedlou část skořápkových plodů. Nicméně nejnovější vědecké poznatky dokázaly, že kontaminaci aflatoxiny lze zčásti najít na skořápkách para ořechů. Aby se vzaly v úvahu tyto nejnovější vědecké poznatky, je proto vhodné změnit v příloze poznámku pod čarou, která určuje postup pro případnou analýzu skořápkových plodů „ve skořápce“.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, skořápkové plody, sušené ovoce, rýži a kukuřici
Jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, skořápkové plody, sušené ovoce, rýže a kukuřice, jež nesplňují příslušné maximální limity aflatoxinů stanovené v bodech 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 přílohy, mohou být uvedeny na trh za předpokladu, že tyto potraviny:
a)
nejsou určeny k přímé lidské spotřebě nebo k použití jako potravinová složka;
b)
splňují příslušné maximální limity stanovené v bodech 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 a 2.1.12 přílohy;
c)
jsou podrobeny ošetření zahrnujícímu třídění nebo jiné fyzikální ošetření a po tomto ošetření nejsou překročeny maximální limity stanovené v bodech 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 přílohy, přičemž toto ošetření nezanechá jiná zdraví škodlivá rezidua;
d)
jsou zřetelně označeny, pokud jde o jejich použití, a je na nich uvedeno označení „výrobek musí být před použitím k lidské spotřebě nebo před použitím jako potravinová složka vytříděn nebo jinak fyzikálně ošetřen za účelem snížení kontaminace aflatoxiny“. Toto označení se uvede na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na originálu průvodního dokladu. Na každém jednotlivém sáčku, krabici atd. zásilky a na originálu průvodního dokladu se nesmazatelně označí identifikační kód zásilky/označení šarže.“
2)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, produkty z nich vyrobené a obiloviny
Na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na originálu průvodního dokladu musí být uvedeno jasné označení způsobu použití. Průvodní doklad musí obsahovat identifikační kód zásilky, jenž jej jednoznačně pojí se zásilkou a jenž je rovněž uveden na každém jednotlivém sáčku, krabici atd. zásilky. Dále musí být obchodní činnost příjemce zásilky uvedená na průvodním dokladu slučitelná s uvedeným způsobem použití.
Pokud chybí jasné označení, že produkty nemají být použity k lidské spotřebě, vztahují se maximální limity uvedené v bodech 2.1.5 a 2.1.11 přílohy na všechna jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, produkty z nich vyrobené a obiloviny uvedené na trh.
Pokud jde o výjimku týkající se jader podzemnice olejné a ostatních olejnatých semen na drcení a uplatňování maximálních limitů uvedených v bodě 2.1.1 přílohy, výjimka se uplatňuje pouze na zásilky, které jsou zřetelně označeny, pokud jde o jejich určení, a je na nich uvedena poznámka „produkt určený na drcení na výrobu rafinovaného rostlinného oleje“. Toto označení se uvede na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na průvodním dokladu/dokladech. Konečným místem určení musí být drtírna.“
3)
Příloha se mění takto:
a)
pododdíl 2.1 (Aflatoxiny) se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení;
b)
poznámka pod čarou č. 5 se nahrazuje tímto:
„(5)
Maximální limity se vztahují na jedlé části jader podzemnice olejné a skořápkových plodů. Při analýze jader podzemnice olejné a skořápkových plodů „ve skořápce“ se má při výpočtu obsahu aflatoxinů za to, že veškerá kontaminace je obsažena v jedlé části, s výjimkou para ořechů.“;
c)
vkládají se nové poznámky pod čarou, které znějí:
„(40)
Olejnatá semena kódů KN 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 a odvozené produkty KN 1208; semena melounu spadají pod kód ex 1207 99.
(41)
V případě odvozených/zpracovaných výrobků z nich a odvozených/zpracovaných výhradně nebo téměř výhradně z příslušných skořápkových plodů se maximální limity stanovené pro příslušné skořápkové plody vztahují také na odvozené/zpracované výrobky. V ostatních případech se čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 vztahují na odvozené/zpracované výrobky z nich.“
Článek 2
Toto nařízení se nevztahuje na meruňková jádra, olejnatá semena, kromě jader podzemnice olejné, a zpracované výrobky z nich, které byly uvedeny na trh před datem použitelnosti nařízení v souladu s příslušnými ustanoveními, která se vztahují k dřívějšímu datu.
Důkazní břemeno ohledně doby uvedení těchto produktů na trh nese provozovatel potravinářského podniku.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost desátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 165/2010
z dne 26. februarja 2010
o spremembah Uredbe Komisije (ES) št. 1881/2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih glede aflatoksinov
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminante v hrani (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih kontaminantov v živilih (2) določa mejne vrednosti za aflatoksin B1 in skupni aflatoksin (aflatoksin B1 + G1 + B2 + G2) v izboru živil.
(2)
Treba je spremeniti nekatere mejne vrednosti za aflatoksine v nekaterih živilih, da se upošteva razvoj Codex Alimentarius in nove informacije iz nedavnega znanstvenega mnenja.
(3)
Codex Alimentarius je določil vrednost 15 μg/kg skupnega aflatoksina v mandeljnih, lešnikih in pistacijah, namenjenih nadaljnji predelavi, in vrednost 10 μg/kg skupnega aflatoksina v mandeljnih, lešnikih in pistacijah „za neposredno uživanje“ (3).
(4)
Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranjevalni verigi (Svet CONTAM) Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) je 25. januarja 2007 sprejel mnenje o morebitnem povečanju zdravstvenega tveganja za potrošnike zaradi možnega povečanja obstoječih mejnih vrednosti za aflatoksine v mandeljnih, lešnikih in pistacijah ter iz njih pridobljenih proizvodih (4). Svet CONTAM je sklenil, da bi spreminjanje mejnih vrednosti za skupne aflatoksine s 4 na 8 ali 10 μg/kg v mandeljnih, lešnikih in pistacijah v manjši meri vplivalo na ocene izpostavljenosti s hrano, tveganja za nastanek raka in izračunanih stopenj izpostavljenosti (MOE). Svet je tudi sklenil, da mora biti izpostavljenost aflatoksinom iz vseh virov tako nizka, kot jo je razumno še mogoče doseči, saj so aflatoksini genotoksični in rakotvorni. Podatki kažejo, da je zmanjšanje celotne izpostavljenosti aflatoksinom s hrano mogoče doseči tako, da se zmanjša število zelo onesnaženih živil, ki dosežejo trg, z učinkovitejšim uveljavljanjem in zmanjševanjem izpostavljenosti živilom, ki niso mandeljni, lešniki in pistacije.
(5)
Svet CONTAM je 16. junija 2009 sprejel izjavo o vplivih, ki bi jih na javno zdravje imelo povečanje vrednosti skupnega aflatoksina s 4 μg/kg na 10 μg/kg za lupinarje z izjemo mandeljnov, lešnikov in pistacij (5). Svet je na podlagi informacij, razpoložljivih v letu 2007, sklenil, da povečanje vrednosti za skupne aflatoksine s 4 μg/kg na 10 μg/kg za ostale lupinarje, vključno z brazilskimi oreški, ne bi negativno vplivalo na javno zdravje. Glede na sedanje razprave v Codex Alimentarius o mejnih vrednostih za aflatoksine v brazilskih oreških je primerno prilagoditi vrednost za aflatoksine v brazilskih oreških z vrednostjo, kot jo za mandeljne, lešnike in pistacije določa Codex.
(6)
Codex Alimentarius je določil mejno vrednost samo za skupni aflatoksin. Vrednost, ki ustreza vrednosti aflatoksina B1, je bila določena s pomočjo podatkov o prisotnosti aflatoksinov v hrani, ki jih je EFSA uporabila za oceno izpostavljenosti.
(7)
V mnenju o aflatoksinih je EFSA podala opažanja, da semena oljnic in iz njih pridobljeni proizvodi znatno prispevajo k izpostavljenosti ljudi aflatoksinu. EFSA je sklenila, da mora biti izpostavljenost aflatoksinom iz vseh virov tako nizka, kot jo je razumno še mogoče doseči. Poleg tega obvestila preko sistema hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF) kažejo visoke vrednosti aflatoksinov v semenih oljnic, kot so sončnična semena, semena melon itd. Zato se predlaga, da se določi mejna vrednost za semena oljnic, razen zemeljskih oreškov (arašidov), v skladu z obstoječimi mejnimi vrednostmi za zemeljske oreške (arašide). Ker pa postopek proizvajanja rafiniranih rastlinskih olj aflatoksine skoraj popolnoma odstrani, je primerno izključiti semena oljnic, vključno z zemeljskimi oreški (arašidi), namenjena drobljenju za rafinirano rastlinsko olje, in rafinirano rastlinsko olje.
(8)
Mejna vrednost 2 μg/kg za aflatoksin B1 in 4 μg/kg za skupni aflatoksin je bila določena za vsa žita in vse proizvode, pridobljene iz žit, razen koruze, ki se pred uporabo za prehrano ljudi sortira ali drugače mehansko obdela in za katero je bila določena mejna vrednost 5 μg/kg za aflatoksin B1 in 10 μg/kg za skupni aflatoksin. Neoluščen riž redno vsebuje vrednosti nekoliko nad mejnimi vrednostmi. Po brušenju, pri katerem se odstrani luščina, so vrednosti aflatoksinov v belem brušenem rižu pod mejnimi vrednostmi. Zato je primerno, da se enak pristop, kot je že obstoječi za koruzo, uporabi tudi za riž in da se določi višja mejna vrednost aflatoksina B1 in skupnega aflatoksina za riž, ki se pred uporabo za prehrano ljudi ali kot sestavina živil sortira ali drugače mehansko obdela.
(9)
Mejne vrednosti se uporabljajo za užitne dele lupinarjev. Nedavni znanstveni dokazi pa kažejo, da lupine brazilskih oreškov vsebujejo del onesnaženosti z aflatoksinom. Zato je primerno spremeniti opombo pod črto v Prilogi, ki navaja postopek v primeru analize lupinarjev „v lupinah“, da se upoštevajo ta nova znanstvena spoznanja.
(10)
Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa mu nista nasprotovala -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (ES) št. 1881/2006 se spremeni:
1.
Člen 4 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 4
Posebne določbe za zemeljske oreške, druga semena oljnic, lupinarje, suho sadje, riž in koruzo
Zemeljski oreški (arašidi), druga semena oljnic, lupinarji, suho sadje, riž in koruza, ki ne izpolnjujejo določil o ustreznih mejnih vrednostih, aflatoksinov iz točk 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 in 2.1.11 Priloge, se lahko dajejo v promet, če:
(a)
niso namenjeni neposredni uporabi za prehrano ljudi ali kot sestavina živil;
(b)
ustrezajo ustreznim mejnim vrednostim iz točk 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 in 2.1.12 Priloge;
(c)
so namenjeni obdelavi, ki vključuje sortiranje ali drugo mehansko obdelavo, in če po tej obdelavi mejne vrednosti iz točk 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 in 2.1.11 Priloge niso presežene in ta obdelava ne povzroča drugih škodljivih ostankov;
(d)
je na izdelkih jasno označena uporaba ter so opremljeni z označbo ,pred uporabo izdelka za prehrano ljudi ali kot sestavine živil se izdelek sortira ali drugače mehansko obdela, da se zmanjša onesnaženost z aflatoksini. Navedba se vključi v oznako vsake posamezne vreče, škatle itd. in v izvirni spremni dokument. Identifikacijska koda pošiljke/serije se jasno označi na vsaki posamezni vreči, škatli itd. pošiljke in na izvirnem spremnem dokumentu.“
2.
Člen 5 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 5
Posebne določbe za zemeljske oreške (arašide), druga semena oljnic, iz njih pridobljene proizvode in žita
V oznako vsake posamezne vreče, škatle itd. in v izvirni spremni dokument je treba vključiti jasno navedbo predvidene uporabe. Obstajati mora jasna povezava tega spremnega dokumenta s pošiljko, in sicer tako, da se v njem navede identifikacijska koda pošiljke, ki je navedena na vsaki posamezni vreči, škatli itd. pošiljke. Poleg tega mora biti poslovna dejavnost prejemnika pošiljke, navedena v spremnem dokumentu, v skladu s predvideno uporabo.
Če ni jasne navedbe, da živilo ni namenjeno za prehrano ljudi, se mejne vrednosti iz točk 2.1.5 in 2.1.11 Priloge uporabljajo za vse zemeljske oreške (arašide), druga semena oljnic, iz njih pridobljene proizvode in žita, ki se dajo v promet.
Kar zadeva izjemo za zemeljske oreške (arašide) in druga semena oljnic za drobljenje ter uporabo mejnih vrednosti iz točke 2.1.1 Priloge, se izjema uporablja samo za pošiljke, na katerih je jasno označena uporaba ter so opremljene z označbo ,izdelek se zdrobi za proizvodnjo rafiniranega rastlinskega olja. Navedba se vključi v oznako vsake posamezne vreče, škatle itd. in v izvirne spremne dokumente. Namembni kraj mora biti obrat za drobljenje.“
3.
Priloga se spremeni:
(a)
Pododdelek 2.1 (Aflatoksini) se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi.
(b)
Opomba pod črto 5 se nadomesti z naslednjim:
„(5)
Mejne vrednosti se uporabljajo za užitne dele zemeljskih oreškov (arašidov) in lupinarjev. Če se analizirajo zemeljski oreški (arašidi) in lupinarji ,v lupinah, se pri izračunu vsebnosti aflatoksina šteje, da je vsa onesnaženost v užitnem delu, razen v primeru brazilskih oreškov.“
(c)
Dodajo se naslednje opombe pod črto:
„(40)
Semena oljnic z oznakami KN 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 in pridobljeni proizvodi KN 1208; semena melon sodijo v okvir oznake ex 1207 99.
(41)
Če se iz njih pridobljeni/predelani proizvodi pridobijo/predelajo izključno ali skoraj izključno iz zadevnih lupinarjev, se mejne vrednosti, določene za ustrezne lupinarje, uporabljajo tudi za pridobljene/predelane proizvode. V drugih primerih se za pridobljene/predelane proizvode uporabljata člen 2(1) in člen 2(2).“
Člen 2
Ta uredba se ne uporablja za marelične koščice, semena oljnic z izjemo zemeljskih oreškov (arašidov) in proizvode iz njihove predelave, ki so bili dani na trg na dan pred datumom začetka uporabe v skladu z določbami, ki so se uporabljale na ta dan.
Breme dokazovanja, kdaj so bili proizvodi dani na trg, nosi nosilec živilske dejavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati deseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od datuma začetka veljavnosti.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 26. februarja 2010