ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. září 2010
o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn
(oznámeno pod číslem K(2010) 6470)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/526/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě členským státům a dalším zúčastněným stranám k podání připomínek podle výše uvedených článků (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo oznámilo opatření dne 21. října 2009.
(2)
Komise došla v rozhodnutí ze dne 4. listopadu 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) k předběžnému závěru, že rekapitalizační opatření ve prospěch Sparkasse KölnBonn (dále jen „spořitelna“) představují státní podporu; Komise dále uvedla, že pochybuje, zda opatření ve prospěch spořitelny mohou být podle čl. 107 odst. 3 SFEU považována za slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho požadovala Komise od Německa předložení plánu restrukturalizace.
(3)
V rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 6. ledna 2010 byly všechny zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek.
(4)
Německo předalo dne 11. února 2010 plán restrukturalizace pro Sparkasse KölnBonn, který byl předmětem více setkání a telekonferencí v období od prosince 2009 do září 2010.
(5)
Německo předalo ve dnech 15. ledna 2010, 10., 12. a 24. února 2010, 10. a 26. března 2010, 21. a 28. května 2010, 8. a 11. června 2010, 23. července 2010 jakož i 10. a 23. srpna 2010 další informace a aktualizace plánu restrukturalizace. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předáno dne 1. září 2010.
2. POPIS PŘIJÍMAJÍCÍ FINANČNÍ INSTITUCE
(6)
Sparkasse KölnBonn je německou spořitelnou. Vznikla v roce 2005 spojením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, jejichž příslušnými zřizovateli (veřejný subjekt, zodpovědný za spořitelnu, dále jen „vlastník“) byla města Kolín nad Rýnem a Bonn. Město Kolín nad Rýnem se na nové finanční instituci podílí nepřímo 70 %, město Bonn 30 %. Od sloučení je zřizovatelem spořitelny Zweckverband Sparkasse KölnBonn (dále jen „Zweckverband“). Zweckverband je korporací veřejného práva, na níž se město Kolín nad Rýnem podílí 70 % a město Bonn 30 %.
(7)
Na konci roku 2008 byla spořitelna s bilanční sumou ve výši 31 miliard EUR druhou největší spořitelnou v Německu. Agentura Moody's udělila Sparkasse KölnBonn v té době rating Aa2. Dne 15. března 2010 byl rating snížen na A1.
(8)
Spořitelna poskytuje bankovní služby pro soukromé zákazníky (segment soukromých zákazníků) a podniky (podnikový segment). Kromě toho je regionálně činná v oblasti projektového financování, obchodech na kapitálovém trhu, jakož i dalších oblastech finančního sektoru a správy majetku.
(9)
Spořitelna provádí obchodní činnost výlučně v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn, kde měla v roce 2008 v segmentu vkladů soukromých zákazníků tržní podíl o velikosti [30-35] (3) %; v segmentu úvěrů pro soukromé zákazníky měla v roce 2008 tržní podíl zhruba [20-25] % a v segmentu úvěrů pro firemní zákazníky tržní podíl [15-20] % (4).
3. OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY
(10)
Vlastní kapitál spořitelny byl navýšen celkem o 650 mil. EUR a sice skrze
i)
vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008 a
ii)
vklad tichých společníků na začátku roku 2009.
3.1 Požitkové listy
(11)
V prosinci 2008 emitovala společnost Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (dále jen „Förderungsgesellschaft“) na spořitelnu požitkové listy na jméno o celkové výši 300 mil. EUR (ve dvou tranších, každé ve výši 150 mil. EUR).
(12)
Förderungsgesellschaft je 100 % dceřinou společností svazu Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Rýnský svaz spořitelen, dále jen „RSGV“). RSGV je korporací veřejného práva a střešním svazem spořitelen se sídlem v Porýní, který zastupuje spořitelny, a tudíž v konečném důsledku i veřejnoprávní korporace a jejich (veřejné) vlastníky. Předmět činnosti Förderungsgesellschaft je podle jejích stanov podpora spořitelen, které jsou členkami RSGV. Smí posilovat kapitál spořitelen výlučně pro posílení úvěrové činnosti a přijímat úvěry.
(13)
Požitkové listy jsou vybavena kuponem ve výši 8 %. Doba splatnosti je 31. prosince 2013. Z hlediska bankovního dohledu představují požitkové listy kapitál Tier 2 (doplňkový kapitál).
(14)
Požitkové listy se na roční ztrátě podílejí podle poměru požitkových listů k ostatnímu vlastnímu kapitálu, který se podílí na ztrátě, a je s nimi spojeno […] právo na doplatek, tj. neprovedené platby u požitkových listů musejí být provedeny během [2-6] let po uplynutí splatnosti. To samé platí pro platby na doplnění jmenovité hodnoty požitkových listů z důvodu jejího snížení po utrpěné ztrátě.
(15)
Pro financování požitkových listů přijala Förderungsgesellschaft dva úvěry u […]. Tyto úvěry jsou po dobu platnosti požitkových listů pevně úročeny ve výši [4-5] % ročně. RSGV ručí za tyto úvěry u […]; RSGV získává od Förderungsgesellschaft odměnu za toto ručení ve výši [1,8-2,5] %.
3.2 Tichý vklad
(16)
Ve dnech 2. ledna 2009 a 27. února 2009 byly spořitelnou a sdružením Zweckverband podepsány smlouvy o založení tiché společnosti ve výši celkem 350 mil. EUR; první tranše ve výši 300 mil. EUR byla vyplacena dne 2. ledna 2009 a druhá ve výši 50 mil. EUR dne 1. dubna 2009. Tichý vklad je strukturou při níž investor nenabývá hlasovacího práva, ale získává odměnu. Tichý vklad je časově neomezený a u spořitelny je veden jako kapitál Tier 1 (základní kapitál). Tichý vklad drží Zweckverband.
(17)
Pro financování tichého vkladu si Zweckverband vzal na první tranši úvěr ve výši 300 mil. EUR. Tento úvěr byl z 50 % poskytnut […] a z 50 % […]. Zweckverband za tento úvěr platí odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Druhá tranše ve výši 50 mil. EUR byla refinancována za pomoci úvěru od […] za odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad sazbou EURIBOR. Na úvěr Zweckverbandu nebyla poskytnuta žádná zvláštní ručení města Kolín nad Rýnem ani města Bonn; ovšem podle stanov Zweckverbandu je dáno neomezené ručení obou měst za závazky Zweckverbandu.
(18)
Spořitelna platí za vklad tichého společníka odměnu ve výši 7,25 % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Výše odměny byla stanovena poté, co Deutsche Bank podala tzv. Fairness Opinion (posudek o přiměřené odměně). Platby odměny jsou vázány na dosažení účetního zisku a nejsou prováděny, pokud spořitelna v daném roce zisku nedosahuje. Platba odměny je vyloučena, pokud poměr výše vlastního kapitálu je v okamžiku odměny pod 9 % a platba by vedla v daném účetním období ke ztrátě nebo by tuto ztrátu prohloubila. Pokud nedojde k platbě odměny, není dána povinnost tyto platby dodatečně provést. Kromě toho se vklad tichého společníka proporcionálně k celkovému kapitálu, který se podílí na ztrátách, podílí na případných účetních ztrátách.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(19)
Plán restrukturalizace stanoví zaměření spořitelny na obchodní model podle stanov, a to regionálně zaměřené spořitelny. Tato finanční instituce se bude soustředit na služby typické pro maloobchodní banku, tj. soukromé zákazníky a MSP, stáhne se z obchodních činností jako obchodování na vlastní účet a investice do strukturovaných produktů a prodá dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti. Spořitelna dále výrazně sníží svoje správní náklady.
4.1 Popis plánu restrukturalizace
(20)
Hlavním oborem činnosti spořitelny budou zákazníci usazení v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn v segmentech soukromí zákazníci, privátní bankovnictví, MSP, firemní a institucionální zákazníci. V segmentu firemních zákazníků se spořitelna bude soustředit na zákazníky s ročním obratem nižším než 250 mil. EUR.
(21)
Spořitelna sníží svoje největší prvky úvěrové angažovanosti mj. zkrácením úvěrových linek, přijetím dodatečných záruk a převodem úvěrového rizika na jiné finanční instituce. V segmentu firemních zákazníků byla spořitelna již schopna snížit svoji úvěrovou angažovanost o 551,5 mil. EUR; do roku 2013 by mělo být dosaženo dalšího snížení původní úvěrové angažovanosti z 2,8 mld. EUR (stav 2008) o [0,9-1,1] mld. EUR. Kromě toho by do konce roku 2013 měla být snížena úvěrová angažovanost ve výši [0,8-0,9] mld. EUR vůči veřejným subjektů se sídlem mimo oblast Kolín nad Rýnem - Bonn, a to za pomoci stejných nástrojů vlastních prostředků (viz příloha I, bod 4).
(22)
Spořitelna již omezila obchodování na vlastní účet z původní hodnoty 550 mil. EUR na současnou hodnotu [20-23] mil. EUR a má v úmyslu je zcela ukončit. Spořitelna se v budoucnu vzdá veškerého obchodování na vlastní účet a zvažuje, že se vzdá svého statusu jakožto tzv. institutu obchodní knihy (Handelsbuchinstitut), takže zbývající a co do rozsahu omezené činnosti obchodování na vlastní účet budou vedeny jako obchody bankovní knihy. Budou omezeny na určité produkty a nebudou smět překročit určité denní úvěrové riziko (riziko tržní ceny [3-5] mil. EUR; viz příloha I, bod 2).
(23)
Jedna z hlavních příčin ztrát spořitelny v roce 2008 byly investice do tzv. ABS portfolií a Strategic Assets Allocation portfolií (dále též „SAA“). Nákupem ABS-portfolia nabyla spořitelna geograficky diverzifikovaná aktiva (5), mj. RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10), která měla z velké části rating AAA. Na konci roku 2007 bylo ABS-portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 1,05 mld. EUR. U SAA-portfolia se jedná o diverzifikovaná aktiva ve formě cenných papírů řízená skrze zvláštní fond, která se skládají mj. z mezinárodních kapitálových podílů, REITs (11) a dluhopisů (včetně kategorií High Yield (cenné papíry s vysokým výnosem) a Emerging Markets). Na konci roku 2007 bylo toto portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 2,2 mld. EUR. I přes úsilí spořitelny o širokou diverzifikaci ABS a SAA-portfolií vedla finanční krize k citelnému snížení hodnoty těchto cenných papírů. V roce 2008 musela spořitelna provést odpisy ve výši 249 mil. EUR (12), které se týkaly hlavně obou portfolií; již v roce 2007 musela provést odpisy ve výši 108 mil. EUR.
(24)
Podle plánu restrukturalizace spořitelny neodpovídají investice do ABS a SAA rizikovému profilu tradiční spořitelny a jejímu novému strategickému zaměření na hlavní obor činnosti. Proto se spořitelna rozhodla tyto investice do roku 2014 zcela zcizit, resp. zredukovat. Spořitelna v březnu 2008 snížila svoje SAA investice o polovinu, aby redukovala svoje riziko. K dalším prodejům došlo v roce 2009 a tyto umožnily snížení portfolia SAA na 468 mil. EUR (stav k 30. září 2009). Dopady zbývajícího portfolia ABS (k rozhodnému dni 30. září 2009 o nominální hodnotě 970 mil. EUR) na účetní závěrku spořitelny budou v roce 2010 vyrovnány odpovídajícími opatřeními ke krytí rizik a zajišťovacími nástroji. V letech [2012-2014] by měl být prodán zbytek portfolia.
(25)
Spořitelna začala provádět rozsáhlý program zaměřený na snižování nákladů, který zahrnuje mj. snižování počtu pracovníků, optimalizaci vnitřních procesů a uzavření 22 poboček (z celkem 131) do poloviny roku 2011. Tímto způsobem by měly být správní náklady do roku 2014 postupně sníženy o [5-8] % (13).
(26)
Německo přislíbilo, že spořitelna dodrží omezení týkající se kuponových plateb (příloha I, bod 7) a reklamy (příloha I, bod 9), zákazu převzetí (příloha I, bod 8) jakož i zákazu cenového vůdcovství. Posledně uvedené omezení stanoví, že spořitelna do konce roku 2014 nebude pro vklady a financování bydlení nabízet nižší ceny než konkurent s nejlepšími cenami mezi deseti největšími konkurenty (u vkladové činnosti jsou rozhodné tržní podíly na relevantním trhu v hospodářské oblasti Kolín nad Rýnem/Bonn a u financování bydlení tržní podíly na nových obchodech ve Spolkové republice Německo; viz příloha I, bod 5).
4.2 Restrukturalizace dceřiných společností
(27)
Spořitelna chce snížit počet svých dceřiných společností o třetinu. Účetní hodnota dceřiných společností činila v účetní závěrce spořitelny k 31. prosinci 2008 činila 635 mil. EUR; do konce roku 2009 bylo [20-40] mil. EUR zcizeno, resp. likvidováno a je plánováno další zcizování v rozsahu [180-250] mil. EUR. Spořitelna tím podle druhu dceřiných společností sleduje dva cíle. Zaprvé má být zcizením dceřiných společností (14), které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a které se podílejí na regionálních rozvojových projektech nebo na komunálních projektech anebo na záměrech výstavby sociálních bytů, sníženo úvěrové riziko a zranitelnost spořitelny. Zadruhé má být ze zisků z prodeje kapitálových účastí, které nemají bezprostřední vazbu na obchodní činnost spořitelny, financována její restrukturalizace (viz příloha I, bod 10). Úplný seznam dceřiných společností, které mají být zcizeny, se nalézá v příloze I, bodech 10 a 13.
(28)
K poslední skupině patří mj. účasti na podnicích RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tyto účasti byly již prodány a vynesly příjmy o celkové výši cca. [25-35] mil. EUR.
(29)
U některých dceřiných společností o prodejní hodnotě cca. [70-100] mil. EUR očekává spořitelna s ohledem na charakter těchto podniků jen malý zájem o koupi ze strany soukromých subjektů. Tento malý zájem je způsoben zejména skutečností, že se jedná především o malé podniky, které jsou ve spolupráci s městem Kolín nad Rýnem činné ve výstavbě sociálních bytů a regionálním rozvoji nebo jejichž vlastnická struktura je již v současnosti silně určována majetkovou účastí města Kolín nad Rýnem. Spořitelna proto zvažuje, že tyto činnosti prodá [městu Kolín nad Rýnem nebo určité společnosti provázané s městem Kolín nad Rýnem]. Převod by měl být proveden za tržní cenu, která bude stanovena nezávislým znalcem. Aktiva dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, se týkají zejména obchodů s nemovitostmi.
(30)
V důsledku provedení opatření restrukturalizace sníží spořitelna svoje rizikově vážená aktiva (RWA) o [2-5] mld. EUR na [15-20] mld. EUR (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosáhla by do roku 2014 redukce rizikově vážených aktiv [10-15] %. […]Sparkasse Köln se sníží o [4-6] mld. EUR na nominální hodnotu [20-30] mld. (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosahovalo by snížení aktiv v rámci restrukturalizačních opatření 5 %.
4.3 Obnovení rentability podle základního scénáře a podle pesimistického scénáře
(31)
Německo navrhlo základní scénář a pesimistický scénář, aby prokázalo, že spořitelna je schopna v dlouhém období opět dosahovat rentability.
(32)
Finanční prognosy uvedené v základním scénáři jsou založeny na prognosách uznávaných ekonomických institucí v Německu. Vychází se z předpokladu, že růst HDP se bude během celého období restrukturalizace pohybovat na stejné moderátní úrovni a že míra nezaměstnanosti bude dále růst do roku 2011 a poté bude pomalu klesat. Pro rok 2010 se očekává zlepšení obchodního klimatu, který je v současnosti nepříznivý a charakterizovaný nízkými úrokovými sazbami. Toto zlepšení má trvat během zbývajícího období restrukturalizace.
(33)
Podle tabulky 1 by spořitelna podle základního scénáře dosahovala v roce 2010 opět zisku a následně by zlepšovala svoje hospodářské výsledky postupně do roku 2014. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [9-10] %. Schéma 1 obsahuje nejdůležitější ukazatele pro spořitelnu pro roky 2008-2014.
Tabulka 1
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (základní scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Základní scénář
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Schéma 1
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (základní scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (15) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Kvóta Tier-1 (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
V pesimistickém scénáři se u makroekonomických předpokladů vychází z trvání finanční krize až do roku 2011 a z mírného oživení v roce 2012. V pesimistickém scénáři se oproti základnímu scénáři vychází z předpokladu prostředí nepříznivých nízkých úrokových sazeb, které bude trvat o dva roky déle.
(35)
V pesimistickém scénáři se dále vychází ze skutečnosti, že spořitelna bude v roce 2012 opět zisková a následně bude až do roku 2014 svoje hospodářské výsledky postupně zlepšovat. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [10-12,5] %. Podle pesimistického scénáře budou ukazatele kapitálové přiměřenosti spořitelny a celé konsolidované skupiny po celé období restrukturalizace výrazně nad hodnotami stanovenými právními předpisy. Tabulka 2 a schema 2 obsahují nejdůležitější ukazatele Sparkasse KölnBonn pro roky 2008-2014 podle pesimistického scénáře.
Tabulka 2
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (pesimistický scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Pesimistický scénář
- 98,8
-[125-150]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Schema 2
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (pesimistický scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (17) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Kvóta Tier-1 (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
S ohledem na skutečnost, že příjmy spořitelny jsou nejsilněji zasaženy současnými nízkými úrokovými sazbami, byla provedena citlivostní analýza s ohledem na úrokové sazby (scénář 1: posun křivky úrokové sazby nahoru o 100 bazických bodů; scénář 2: posun dolů o 50 bazických bodů). Analýza potvrdila, že dále rostoucí úrokové sazby by pro rentabilitu spořitelny byly přínosné, zatímco klesající úrokové sazby by rentabilitu snížily; lineární snížení krátkodobých úrokových sazeb o 50 bazických bodů by vedl ke snížení zisku o [20-25] mil. EUR ročně. Celkově z citlivostní analýzy předané Německem vyplývá, že citlivost spořitelny na výraznější změny úrokových sazeb je omezená.
4.4 Správa a řízení společnosti
(37)
Z informací předaných Německem plyne, že o politicky motivovaných investicích, které přispěly k obtížím spořitelny, bylo rozhodnuto v období 1997-2004, tj. k těmto rozhodnutím došlo před sloučením podniku Stadtsparkasse Köln se Sparkasse Bonn do nynější Stadtsparkasse v roce 2005 a na jiném právním základě, který byl určován zejména zákonem o spořitelnách spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko (19). V mezidobí se korporátní řízení spořitelny zlepšilo.
(38)
S ohledem na nezbytné strukturální změny u vlastníků po sloučení obou spořitelen v roce 2005 je pro důležitá rozhodnutí ve sdružení Zweckverband zapotřebí kvalifikovaná většina hlasů akcionářů; kvalifikovaná většina byla stanovena na 85 % a je tedy vyšší než majetková účast každého jednotlivého města.
(39)
Byl snížen počet a velikost orgánů spořitelny; mj. také výrazné zmenšení správní rady a představenstva (20). Výbor pro majetkové účasti, který se skládal ze třech členů představenstva a který byl u bývalé Stadtsparkasse Köln oprávněn činit předběžná rozhodnutí o investicích dceřiných společností, byl zrušen. Zodpovědnost za investiční politiku ve věcech kapitálových účastí, které je třeba hodnotit podle ekonomických kritérií, byla předána představenstvu. Veškeré nové investice spořitelny musejí být kromě toho schváleny správní radou.
(40)
Spořitelna musela vytvořit rizikový výbor a auditní výbor a dát těmto útvarům dalekosáhlé kontrolní pravomoci, aby splnila svoje povinnosti podle novelizovaného zákona o spořitelnách. Zákon kromě toho stanoví, že členové správní rady musejí mít odborné znalosti potřebné pro hodnocení a kontrolu obchodní činnosti spořitelny. Představenstvo nese výlučnou zodpovědnost za správu spořitelny a není vázáno pokyny správní rady nebo vlastníků.
(41)
Kromě již provedených zlepšení struktury řízení společnosti posílí spořitelna své podnikové řízení skrze navýšení počtu nezávislých (21) členů správní rady ze současných 2 na budoucí 4 z celkového počtu 18 členů. Po 1. lednu 2011 bude mít auditní výbor 7 členů namísto dosavadních 9 a rizikový výbor 6 členů namísto dosavadních 9. Výbor pro majetkové účasti musí být zrušen do konce roku 2011 a strategický výbor do konce roku 2010. Výbor pro majetkové účasti ztratí automaticky význam poté, co spořitelna zcizí většinu svých dceřiných společností. Pravomoci strategického výboru převezme představenstvo. Konečně budou postupy rozhodování v případech převzetí podniků změněny a následně bude představenstvo moci rozhodnout o majetkových účastech pouze jednomyslně a u účastí nad [2-5] mil. EUR nominální hodnoty pouze po předchozí prověrce due diligence nebo po ocenění podniku za účasti nezávislého znalce.
4.5 Hybridní kapitálové nástroje
(42)
Spořitelna má u nezávislých investorů hybridní kapitál (zákaznické požitkové listy) ve výši 224 mil. EUR. Podle informací, které předalo Německo, mají požitkové listy a zákaznické požitkové listy stejné pořadí. Tichý vklad je podřazen oběma druhům požitkových listů. Jak plyne z tabulky 3, nebyly již od roku 2008 na hybridní kapitál vypláceny žádné kuponové platby. V letech 2008 a 2009 se požitkové listy podílely na ztrátách ve výši 57,4 mil. EUR. Tichý vklad a zákaznické požitkové listy se podílely na ztrátách roku 2009. Od roku 2010 jsou hybridní kapitálové nástroje znovu doplňovány a od roku 2011 do roku 2012 budou provedeny kuponové platby, k nimž v minulosti nedošlo. V roce 2013 budou všechny hybridní kapitálové nástroje doplněny a provedeny všechny kuponové platby, které nebyly provedeny v minulosti, takže kuponové platby budou úplně provedeny u každého nástroje. S ohledem na skutečnost, že při pozitivním hospodářském výsledku za účetní období, resp. pozitivní bilanci musejí být kuponové platby provedeny, nemá spořitelna žádnou možnost uvážení, pokud jde o možné pozastavení kuponových plateb, v případě že dosahuje zisku a nominální kapitál je znovu doplněn o případná snížení.
Tabulka 3
Výplata zisku Sparkasse KölnBonn pro období 2009-2014 (základní scénář)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Zisk před zdaněním
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Výplata zisku podle kapitálových nástrojů
Požitkové listy společnosti Förderungsges
Účast na ztrátě
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zákaznické požitkové listy
Účast na ztrátě
0
12,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tichý vklad
Účast na ztrátě
0
19,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Německo ujistilo, že spořitelna - s výjimkou smluvních závazků - nebude provádět žádné kuponové platby na hybridní kapitál soukromých investorů (viz příloha I, bod 7).
4.6 WestLB
(44)
Další příčinou finančních obtíží spořitelny byla její majetková účast na WestLB. Spořitelně vznikly ztráty v celkové výši […] mil. EUR, neboť jakožto členka Rýnského svazu spořitelen (RSGV) přispívala k doplnění rezervního fondu, který byl Svazem spořitelen zřízen jako bezpečnostní síť pro členy svazu a pro zemské banky. Rezervní fond byl využit při záchranných opatřeních ve prospěch WestLB v roce 2008. Zbývající riziková expozice trvá z důvodu nepřímé účasti spořitelny na WestLB a přetrvávajícím nepřímém ručení za tzv. „Bad Bank“ náležející k WestLB skrze RSGV.
(45)
Ačkoliv spořitelna do WestLB přímo neinvestovala, je vystavena riziku skrze majetkovou účast svazu RSGV, na kterém má spořitelna majetkovou účast ve výši 19 %. Podle informací Německa je riziko, že případné zhoršení účetní hodnoty RSGV ohledně WestLB bude mít na spořitelnu negativní dopad, nízké. Zaprvé byla WestLB údajně před nedávnem oceněna nezávislou třetí osobou a následně byla její účetní hodnota v bilanci RSGV k rozhodnému dni 31. prosince 2009 korigována z historické hodnoty […] mld. EUR na […] mil. EUR k rozhodnému dni 31. prosince 2009. Nepřímá majetková účast spořitelny na WestLB činí následně v současnosti zhruba […] EUR. S ohledem na skutečnost, že spořitelna nese riziko na WestLB pouze z důvodu svojí majetkové účasti na RSGV, má pro spořitelnu význam pouze vnitřní hodnota RSGV. Tato ovšem není stanovena pouze s ohledem na hodnotu WestLB, nýbrž rovněž s ohledem na hodnotu ostatních dceřiných společností a investic RSGV. Z ocenění ostatních dceřiných společností RSGV, které bylo provedeno na konci roku 2009, vyplynulo, že existují značné tiché rezervy, které by postačovaly k pokrytí nezbytného odpisu WestLB i v nejhorším případě.
(46)
Povinný příspěvek spořitelny [k …], kterým by měly být kryty případné ztráty nedávno vytvořené Bad Bank vlastněné WestLB, činí v období 25 let […] mil. EUR. Tento příspěvek ovšem nemá žádné negativní dopady na schopnost spořitelny plnit v budoucnosti regulatorní požadavky na kapitálovou přiměřenost, neboť příspěvek [k …], se má hradit výlučně z budoucích zisků.
4.7 Částečné dřívější ukončení majetkové účasti
(47)
Německo ujistilo, že spořitelna splatí část přijatého kapitálu dříve, než je pro kapitálové nástroje smluvně stanoveno (viz příloha I, bod 27). Splácení započne v roce 2011 a dojde k němu ve dvou etapách.
(48)
Nejprve nabude Zweckverband […] první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů od Förderungsgesellschaft. Skrze transakci a zejména výši kupní ceny nebude Förderungsgesellschaft ve výrazně lepší pozici, než pokud by nástroj nadále vlastnila (22). Zweckverband poté přemění požitkové listy, která v současnosti platí jako kapitál Tier-2 (doplňkový kapitál), na kapitálové nástroje Tier-1. U nového nástroje s nekumulativními kupony by se jednalo o podřízené závazky s dobou splatnosti alespoň 30 let. Tento krok by u spořitelny zlepšil kvótu Tier-1 o [0,8-1,0] %.
(49)
Lepší kvóta základního kapitálu je předpokladem pro druhý krok, tedy zpětný odkup druhé tranše požitkových listů (v nominální hodnotě 150 mil. EUR), které drží Förderungsgesellschaft, spořitelnou v roce 2011. Oba kroky budou mít za následek snížení kapitálu Tier-2 celkem o [0,5-1,0] %. Dále nabude RSGV nebo jiný člen sektoru spořitelen majetkové účasti spořitelny na […] a […] propojených se spořitelnou za tržní cenu (23). Skrze prodej nepřímých majetkových účastí na obou těchto podnicích by se bilanční suma spořitelny snížila o další [0,2-0,5] %. Prodej obou těchto podniků je v úzké souvislosti se zpětným odkupem druhé tranše požitkových listů, neboť RSGV hodlá uhradit nabytí obou společností z výnosu z prodeje požitkových listů.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PRO POSOUZENÍ OPATŘENÍ REKAPITALIZACE
(50)
Je třeba upozornit na skutečnost, že Komise v dané věci dne 4. listopadu 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení pro posouzení slučitelnosti uvedených opatření rekapitalizace s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU (24).
(51)
Komise dále vyjádřila pochyby, zda je zaručeno přiměřené rozdělení nákladů a zda je omezeno narušování hospodářské soutěže, jak je stanoveno v právních předpisech o státní podpoře (viz bod 50 rozhodnutí o zahájení řízení).
(52)
S ohledem na skutečnost, že nebylo jasné, zda obtíže spořitelny byly zapříčiněny investičními rozhodnutími, která byla přijata dlouhou dobu před krizí, nebo zda byly skutečně zapříčiněny finanční krizí, Komise zatím nerozhodla, zda budou opatření rekapitalizace posuzována podle čl.107 odst. 3 písm. b) SFEU nebo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise rozhodla, že za účelem rozhodnutí o použitelném právním základě provede důkladné přezkoumání skutkové podstaty a rozhodnutí proto přijme později.
6. STANOVISKA OSTATNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(53)
Komise konstatuje, že nebyla doručena žádná stanoviska ostatních zúčastněných stran týkající se uvedeného opatření rekapitalizace.
7. STANOVISKO NĚMECKA
(54)
Německo prostudovalo rozhodnutí Komise ze dne 4. listopadu 2009 o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Spolková republika Německo sdělila Komisi, že je i nadále toho názoru, že uvedená opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny ve formě tichého vkladu a kapitálu požitkových listů nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle názoru Německa jsou opatření tak, jak byla popsána v rozhodnutí o zahájení řízení (srov. body 24 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení), slučitelná se zásadou tržně jednajícího investora.
(55)
Německo nesouhlasí s posudkem Komise, že trh s hybridním kapitálem byl v okamžiku provedení opatření rekapitalizace (tj. na konci roku 2008/počátku roku 2009) úplně „zamrzlý“ (25) a s jejím závěrem, že k danému okamžiku by žádný tržně jednající investor nebo vlastník takovouto investici - ani za vyšší cenu - neprovedl (bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení). Německo uvedlo, že spořitelna nebyla tímto tržním vývojem postižena a byla schopna v posledních čtyřech měsících roku 2008 emitovat podřízené závazky ve výši cca. [10-15] mil. EUR a v prvním kvartálu 2009 ve výši cca. [35-40] mil. EUR v tranších o rozsahu několika set tisíc EUR.
(56)
Německo dále uvedlo, že rekapitalizace Sparkasse KölnBonn ze strany Förderungsgesellschaft nebyla financována ze státních prostředků.
(57)
Pokud by však Komise potvrdila svůj předběžný závěr, že rekapitalizace spořitelny obsahuje prvek státní podpory, je Německo toho názoru, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(58)
Německo uvedlo, že restrukturalizační plán splňuje všechny požadavky sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (26) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“).
(59)
Podle názoru Německa restrukturalizační plán zaručí, že spořitelna znovu dosáhne svojí dlouhodobé rentability, že přinese dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizačním nákladům a že případná narušení hospodářské soutěže způsobená státní podporou budou omezena zásadními strukturálními opatřeními a pravidly pro účast v hospodářské soutěži.
(60)
Závazky Německa jsou obsaženy v přílohách I, II a III a jsou nedílnou součástí tohoto rozhodnutí. Aby se zajistilo, že závazky budou skutečně naplněny, bude ustanoven svěřenský správce pro kontrolu. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce jsou stanoveny v příloze II. Německo se dále zavázalo k časovému rámci pro zcizení (příloha I, body 10 a 13). Pokud tento časový rámec nebude dodržen, bude ustanoven svěřenský správce pro zcizování. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III.
8. POSOUZENÍ
8.1 Existence státní podpory a částka podpory
(61)
Komise musí přezkoumat, zda se u uvedených opatření jedná o státní podporu. Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(62)
V rozhodnutí o zahájení řízení (oddíl 5.1) došla Komise k předběžnému závěru, že obě opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny představují státní podporu. Komise proto nemůže souhlasit s argumentací Německa, že opatření nepředstavují státní podporu, neboť podmínky pro oba nástroje byly údajně takové, že by je akceptoval i tržně jednající investor. I v tom případě, že by odměna za oba nástroje do začátku roku 2008 odpovídala úrokům placeným za srovnatelné nástroje, byla v daném případě s ohledem na vysoké riziko způsobené neexistující rentabilitou spořitelny příliš nízká. Kromě toho byl trh s hybridním kapitálem v okamžiku provedení rekapitalizace zcela zamrzlý. Komise proto nemohla s ohledem na rámcové podmínky a zejména s ohledem na situaci na trhu akceptovat argumentaci Německa, že tržně jednající investor by investici provedl - a dokonce za stejných podmínek.
(63)
Z důkladného přezkoumání neplynou žádné informace, které by toto zjištění změnily. Podřízené závazky emitované spořitelnou na konci roku 2008 a v prvním kvartálu 2009 nejsou s ohledem na nízkou hodnotu jednotlivých tranší spolehlivým důkazem pro to, že trhy s hybridními kapitálovými nástroji skutečně fungovaly. Riziko spojené s tranšemi hybridního kapitálu o hodnotě několika set tisíc EUR není srovnatelné s rizikem nástroje o nominální hodnotě 150 mil. EUR a toto riziko soukromé trhy podstoupí daleko snadněji. Komise proto trvá na svém závěru, že v danou dobu by žádný tržně jednající investor nenabyl půjčku hybridního kapitálu, která by byla rozsahem a podmínkami srovnatelná s rekapitalizačními opatřeními ve prospěch spořitelny.
(64)
Pokud jde o druh prostředků použitých ze strany Förderungsgesellschaft pro rekapitalizaci spořitelny, upozorňuje Komise na to, že již v jiných případech rozhodla, že se u prostředků Förderungsgesellschaft jedná o prostředky kontrolované přímo nebo nepřímo veřejnými orgány (27). Toto platí podle názoru Komise také pro Förderungsgesellschaft, u níž se jedná o 100 % dceřinou společnost RSGV. Proto je tyto prostředky třeba považovat za státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(65)
Z výše uvedených důvodů potvrzuje Komise svůj předběžný závěr uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření na rekapitalizaci ve prospěch spořitelny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(66)
Dále je třeba uvést, že podpory na záchranu byly přeměněny na podpory na restrukturalizaci, což představuje pro spořitelnu další výhodu. Tato opatření umožnila spořitelně financování v okamžiku, kdy nebyla, zejména s ohledem na finanční a hospodářskou krizi, schopna získat na trhu kapitál. Toto poskytlo spořitelně hospodářskou výhodu a posílilo její pozici oproti soutěžitelům v Německu a jiných členských státech, jimž nebyla poskytnuta stejná podpora. Tato opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(67)
Prvek podpory kapitálové injekce činí 650 mil. EUR a odpovídá 3,3 % rizikově vážených aktiv spořitelny (stav: konec roku 2008).
8.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
8.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(68)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. listopadu 2009 Komise ještě nepřijala žádné rozhodnutí o právním základě použitelném pro posouzení opatření rekapitalizace. Podle tehdy dostupných informací se zdálo, že hlavní příčinou obtíží spořitelny byla rozhodnutí přijatá dlouhou dobu před počátkem krize, a to investovat do projektů regionálního rozvoje. S ohledem na skutečnost, že se zdálo, že finanční krize finanční problémy spořitelny pouze zhoršila, nebylo vyloučeno použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Avšak protože opatření rekapitalizace byla provedena na vrcholu finanční krize, přichází v úvahu - mj. s ohledem na rozhodovací praxi Komise v případech bank v tísni - také použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(69)
I kdyby v dosavadních rozhodnutích byl uveden odkaz na pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (28), upřesnila Komise ve svém sdělení o restrukturalizaci v bodě 49, že všechny státní podpory, které jí byly oznámeny do 31. prosince 2010 včetně budou prověřovány na základě sdělení o restrukturalizaci a ne na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(70)
S ohledem na trvající zranitelnost německého bankovního sektoru došla Komise k závěru, že možná likvidace jedné z největších spořitelen v Německu kvůli […] by bývala měla systémové následky a následně by ohrozila finanční stabilitu Německa.
(71)
Pro posouzení, zda finanční podpora spořitelny je, jakožto podpora na restrukturalizaci udržující finanční stabilitu, slučitelná s vnitřním trhem, se jako právní základ použije čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
8.2.2 Slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem
(72)
Podle ustanovení sdělení o restrukturalizaci zaprvé musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou rentabilitu. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimu; dále se musejí jak zvýhodněná finanční instituce, tak i její podílníci na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů. Zatřetí musejí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé rentability
(73)
Německo předalo komplexní a podrobný plán restrukturalizace s kompletními údaji k obchodnímu modelu spořitelny, jak se stanoví v bodech odůvodnění 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci. V plánu restrukturalizace jsou uvedeny také příčiny finančních obtíží spořitelny.
(74)
Obchodní model stanoví nové strategické zaměření na hlavní obor činnosti tradiční regionální spořitelny. Spořitelna se bude koncentrovat na služby typické pro maloobchodní finanční instituci pro své tradiční zákaznické segmenty v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, tj. soukromé zákazníky, MSP jakož i menší průmyslové zákazníky a institucionální zákazníky. Spořitelna se tudíž bude zaměřovat na oblasti obchodní činnosti podle stanov a svoje hlavní kompetence a stáhne se z oblastí, které způsobily její finanční obtíže. Spořitelna v budoucnosti nebude provádět žádné obchody na vlastní účet, zcizí dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a nebude provádět žádné investice do SAA- a ABS-portfolií. Podle názoru Komise je nový obchodní model koherentní a dlouhodobě udržitelný.
(75)
Obtíže spořitelny plynou v zásadě ze třech oblastí: i) záměry regionálního rozvoje, ii) investice do SAA- a ABS-portfolií a iii) majetková účast spořitelny na WestLB.
(76)
Již v roce 2008 začala spořitelna zcizovat, resp. likvidovat dceřiné společnosti, které nepatřily k hlavnímu oboru činnosti a byly činné v oblasti regionálního rozvoje. Je zapotřebí úplné ukončení těchto obchodních činností a toto ukončení je zároveň způsobilé odstranit pochybnosti Komise týkající se oblasti hospodářské soutěže, neboť zcizením je možné vyloučit další ztráty nebo další rizikovou expozici související s dceřinými společnostmi. Dále se tím uvolní nejen kapitál, nýbrž i kapacity managementu, které bude možné využít pro hlavní obor činnosti spořitelny. Kromě toho povedou tato zcizení k redukci rozvahy spořitelny o cca [180-230] mil. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
S ohledem na skutečnost, že se u obchodní činnosti dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, jedná zejména o výstavbu nemovitostí a služby v oblasti nemovitostí, není podle názoru Komise použití sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení o znehodnocených aktivech) (30) ani nezbytné, ani vhodné. Účetní hodnota těchto dceřiných společností již byla v posledních letech výrazně upravena směrem dolů, aby se přiblížila jejich tržní hodnotě. Prodej dceřiných společností by proto pro spořitelnu neměl znamenat velké ztráty. Kromě toho je díky příslibu Německa, že spořitelna prodá dceřiné společnosti za tržní cenu, která bude též určena nezávislým znalcem, zaručeno, že prodeje nebudou spojeny s dalšími státními podporami.
(78)
Dalšími příčinami finančních obtíží spořitelny byla ABS- a SAA-portfolia. Tyto investice byly již výrazně sníženy. Spořitelna svoji účast v těchto portfoliích úplně ukončí do roku 2014. Exit z tohoto portfolia je nezbytným krokem pro realizaci nové strategie spořitelny, neboť tyto investice již neodpovídají novému obchodnímu modelu spořitelny. Současná účetní hodnota zbývajících aktiv v ABS- a SAA-portfoliu odpovídá celkově jejich tržní hodnotě, a proto je zbývající riziková expozice u těchto portfolií omezená a neohrožuje životaschopnost spořitelny.
(79)
Konečně je zbývající riziko spořitelny ve spojení s její majetkovou účastí na WestLB, která vedla ke ztrátám ve výši […] mil. EUR, omezené a zajištěné tichými rezervami v investičním portfoliu RSGV. Příspěvek spořitelny [k …] poplyne pouze z budoucích čistých příjmů, a proto tato příspěvková povinnost dlouhodobou rentabilitu spořitelny neohrozí. Kromě toho hodnotí Komise jako pozitivní, že příspěvky [k …] budou moci být placeny teprve poté, co bude vyplacena odměna státního kapitálu v souladu s podmínkami rekapitalizace.
(80)
Komise konstatuje, že slabiny vedení spořitelny již byly předmětem cílených zlepšovacích opatření ze strany spořitelny a bude tomu tak i nadále. Změna vlastnické struktury a zavedení hlasování kvalifikovanou většinou realizované v roce 2005 v souvislosti se sloučením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn zaručují, že politické zájmy vlastníků nebudou kladeny nad hospodářské zájmy spořitelny. Dále budou umožněna zlepšení týkající se odpovědnosti vrcholového managementu a to skrze změny složení a počtu členů orgánů spořitelny a způsobu jejich usnášení. Silněji soustředěná odpovědnost a vyšší podíl [externích …] členů, kteří nepocházejí z politických kruhů, v orgánech spořitelny umožní větší transparenci a efektivnost při přijímání rozhodnutí. Tato opatření řeší - ve spojení se změněnou vlastnickou strukturou - příčiny obtíží spořitelny, takže riziko, že se spořitelna bude znovu účastnit politicky motivovaných záměrů, které jsou v rozporu s hospodářskými zájmy spořitelny, je minimální. Kromě toho se zdá, že novelizovaný zákon o spořitelnách dostatečně zaručuje nezávislost vedení spořitelny. Důkazy předložené spořitelnou, že se od roku 2004 již neúčastnila nových politicky motivovaných záměrů, ukazují, že provedená opatření fungují. Celkově je nový kodex Corporate Governance v souladu s výsledky, které byly dosaženy ve srovnatelných případech (31). Provedené a přislíbené změny Corporate Governance spořitelny, mohou proto být považovány za přiměřený a dostatečný příspěvek k znovuobnovení její dlouhodobé rentability.
(81)
Podle názoru Komise splňuje plán restrukturalizace spořitelny podmínky bodů 9 a 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci: musí z něj být patrné, jak finanční instituce co nejdříve obnoví dlouhodobou rentabilitu bez státní podpory. Kromě toho musí být finanční instituce schopna vytvářet přiměřenou rentabilitu vlastního kapitálu a současně nést všechny náklady své běžné obchodní činnosti a splňovat příslušná regulatorní kriteria.
(82)
Spořitelna předala finanční projekce pro období 2008-2014 s údaji o jejích příjmech, nákladech, snižování hodnoty, ziscích a kapitálových pozicích. Podle názoru Komise vychází základní scénář z realistických makroekonomických předpokladů. Spořitelna vychází z toho, že od roku 2010 bude dosahovat zisků a od té doby bude po celé období restrukturalizace postupně zlepšovat svoje výsledky hospodaření za hospodářské období. Podle prognóz bude rentabilita vlastního kapitálu činit v roce 2014 zhruba [9-10] %, což je za normálních tržních podmínek přiměřený výsledek pro maloobchodní finanční instituci. Od roku 2013 bude kromě toho spořitelna platit plnou odměnu za opatření podpory. Kapitálové kvóty spořitelny budou i nadále výrazně nad minimálními kapitálovými požadavky; pro rok 2014 má kapitálová kvóta tier-1 činit [8-9] % (oproti 6,1 % v roce 2009).
(83)
Kromě toho spořitelna prokázala, že by byla schopna přežít i v pesimistickém scénáři. Předpoklady, na nichž je založen pesimistický scénář, byly přiměřené. Ze zátěžového testu vyplynulo, že výsledky spořitelny budou nad regulatorními kapitálovými kvótami, a proto tudíž plní i podmínky bodu 13 sdělení o restrukturalizaci. Z citlivostní analýzy dále plyne, že spořitelna by byla schopna překonat i možnou budoucí výraznou změnu úrokových sazeb.
(84)
Spořitelna kromě toho předložila strategii pro předčasné částečné splacení státních kapitálových injekcí. Toto částečné splacení by mělo být možné, aniž by byla dotčena kapitálová základna spořitelny, neboť kvóta tier-1 spořitelny se předpokládá ve výši [6-7] % pro rok 2010 a podle základního scénáře by v dalších letech měla být vyšší. I podle pesimistického scénáře by měla být nad regulatorními požadavky. Pro předčasné částečné splacení není ani pro spořitelnu ani pro jiné podniky, které se na transakci podílejí, zapotřebí dodatečné podpory. Zaprvé by Förderungsgesellschaft nebyla v lepší situaci s ohledem na stanovení kupní ceny za první tranší ve výši 150 mil. EUR požitkových listů, což v zásadě odpovídá cash flow společnosti Förderungsgesellschaft, které by obdržela, pokud by si kapitálový nástroj ponechala. Zadruhé k transferu dochází mezi dvěma veřejnými subjekty. Dále s ohledem na skutečnost, že nástroj, který má být přeměněn na kapitál tier-1, již byl kvalifikován jako státní podpora a že spořitelna po této přeměně zaplatí stejně vysokou odměnu Zweckverbandu, není podle názoru Komise s přeměnou spojena žádná další státní podpora. Konečně bude zpětný odkup druhé tranše ve výši 150 mil. EUR spořitelnou v zásadě také odpovídat cash flow Förderungsgesellschaft, který by získala, pokud by si nástroj ponechala.
(85)
Komise proto došla k závěru, že restrukturalizační plán předložený spořitelnou splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci ohledně obnovení dlouhodobé rentability, a tudíž odstraňuje všechny pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly soutěžního práva.
ii) Vlastní příspěvek/sdílení nákladů
(86)
Podle sdělení o restrukturalizaci by se finanční instituce a jejich vlastníci měli na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů, aby se zajistilo omezení podpory na nezbytné minimum. Za tímto účelem mohou být např. prodána aktiva finanční instituce. Dále by vlastníci měli podle možnosti ztráty finanční instituce absorbovat. Díky závazkům, které podstoupila spořitelna, se dosáhne toho, že budou využity vlastní zdroje a že se soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál spořitelny, budou na restrukturalizaci podílet.
(87)
Z restrukturalizačního plánu neplyne, že by státní podpora šla nad rámec nákladů spojených s obnovením rentability. Poskytnutá podpora má zaručit, že spořitelna bude podle základního scénáře disponovat přiměřenými kapitálovými rezervami a podle pesimistického scénáře bude splňovat regulatorní požadavky na podíl vlastního kapitálu.
(88)
Komise poznamenává, že spořitelna provádí opatření zaměřená na snižování nákladů, a skrze takto získané interní prostředky sama přispívá k nákladům na restrukturalizaci. Tato opatření povedou na konci období restrukturalizace ke snížení ročních nákladů o [25-35] mil. EUR (zhruba [5-8] % celkových nákladů v roce 2009).
(89)
Kromě toho budou prodejem rentabilních dceřiných společností, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, získány výnosy, které budou moci být použity k financování nákladů na restrukturalizaci.
(90)
Spořitelna nemůže pozastavit nebo odložit výplatu kuponů hybridních kapitálových nástrojů, pokud v určitém roce dosáhne zisku. Avšak majitelé hybridních kapitálových nástrojů také absorbují ztráty spořitelny, pokud to bude možné, neboť výplata kuponů u hybridního kapitálu byla pozastavena, resp. nominální hodnota hybridního kapitálu byla snížena skrze účast na ztrátách spořitelny. Komise je proto názoru, že se po investorech do hybridního kapitálu žádá co největší sdílení nákladů, a tím jsou splněny požadavky sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o příspěvek soukromých investorů k nákladům na restrukturalizaci.
(91)
Podle bodu 24 sdělení o restrukturalizaci může být přiměřené rozdělení nákladů zaručené také přiměřenou odměnou státní podpory. Podle názoru Komise je odměna stanovená v rámci opatření na rekapitalizaci ve spojení s jinými, již popsanými opatřeními k rozdělení nákladů, přiměřená. Díky očekávaným ziskům bude spořitelna schopna zaplatit odměnu za kapitál poskytnutý státem a vyplácet kupony podle ustanovení upravujících rekapitalizaci, a sice od roku 2011 u požitkových listů a od roku 2013 u tichého vkladu poté, co byl doplněn jmenovitý kapitál těchto nástrojů. Úroky u požitkových listů držených státem se budou kumulovat [2-6] let a kapitál snížený skrze účast na ztrátě bude u obou rekapitalizačních nástrojů znovu doplněn. Podle finančních projekcí obsažených v základním scénáři získá stát úroky nezaplacené u požitkových listů a sníženou jmenovitou hodnotu obou nástrojů později zpět.
(92)
Proto je třeba zastávat názor, že restrukturalizační plán předložený Německem stanoví dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizaci, a tím odstraňuje pochybnosti týkající se práva hospodářské soutěže uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
iii) Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(93)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizační plán stanovit opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zaručení finančního sektoru, který je charakterizován hospodářskou soutěží. Kromě toho musí vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(94)
Soubor opatření dostatečným způsobem řeší problém morálního hazardu. Spořitelna se zavázala k rozsáhlému zcizení rentabilních podniků, které nesouvisejí s hlavním oborem podnikání. Mezi ně patří majetkové účasti na těchto velkých […] spořitelny: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Německo předložilo podrobný časový plán pro plánovaná zcizení a zavázalo se jmenovat svěřenského správce, který má zaručit, že tyto závazky budou včas realizovány.
(96)
Při nedodržení přislíbeného časového plánu bude pro zcizení jmenován svěřenský správce pro zcizování. V rámci restrukturalizace spořitelny má být její činnost v určitých zákaznických segmentech omezena. Díky plánovaným opatřením získají soutěžitelé přístup k části velkých podnikových zákazníků a institucionálních zákazníků spořitelny. S ohledem na skutečnost, že se jedná o velké podniky, které v zásadě mají přístup ke kapitálovým trhům, pokládá Komise riziko negativního dopadu opatření na reálnou ekonomiku za zanedbatelné.
(97)
Spořitelna dále během provádění restrukturalizačních opatření nominálně sníží svoji bilanční sumu o [15-20] % rizikově vážených aktiv ([15-20] % bilanční sumy) a o [10-15] % při zohlednění budoucího růstu (5 % bilanční sumy). Tohoto snížení má být dosaženo zejména ukončením investic do SAA a ABS, ukončením obchodování na vlastní účet ([6-8] % rizikově vážených aktiv, [6-8] % bilanční sumy) a redukcí velkých úvěrů a zkrácením úvěrových linek institucionálních zákazníků ([5-7] % rizikově vážených aktiv, [5-7] % bilanční sumy).
(98)
S ohledem na výši podpor pro spořitelnu (3,3 % rizikově vážených aktiv) je tato opatření možné považovat s ohledem na redukci velikosti a rozsahu obchodních činností spořitelny za dostatečná. Spořitelna je činná pouze v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, kde má podstatné ([18-23] - [30-35] % podle produktu), nikoliv však dominantní postavení. Kromě toho nebyla spořitelna ve svých klíčových obchodních segmentech nikdy cenovým vůdcem. Dodatečná opatření, jejichž cílem by byla další redukce tržního podílu spořitelny v hlavním oboru činnosti, tj. segmentu soukromých zákazníků, se proto z následujících důvodů nezdají být smysluplná. Hlavní obor činnosti nevedl k problémům spořitelny. Dále Německo dostatečným způsobem prokázalo, že provedení takovýchto dostatečných opatření by bylo obtížné a spojené s nepřiměřeně vysokými náklady, které by negativně ovlivnily ziskovost spořitelny a ohrozily její dlouhodobou rentabilitu. Takováto opatření by měla dále negativní dopad na hlavní obchodní segmenty spořitelny, tedy obchodní činnost s malými a středními podniky a soukromými zákazníky, které však nebyly příčinou obtíží spořitelny. S ohledem na omezené alternativní možnosti financování u těchto skupin zákazníků a na rozhodovací praxi Komise, která je zaměřena na zachování úvěrování reálné ekonomiky, zastává Komise názor, že další omezení obchodní činnosti spořitelny by poškodila její hlavní obchodní činnost, a tím by poškodila jak spořitelnu, tak i trhy, které obsluhuje.
(99)
Komise dále bere na vědomí závazky týkající se chování předložené spořitelnou a Německem. Tyto závazky zahrnují zákaz cenového vůdcovství a zákaz využívat státní podporu pro reklamu, takže spořitelna nemůže využít podporu pro financování protisoutěžního tržního chování. V souladu s bodem 40 sdělení o restrukturalizaci zaručuje dále zákaz převzetí, že státní podpora nebude použita pro převzetí soutěžitelů.
(100)
Je možné dojít k závěru, že druh a rozsah opatření navrhovaných spořitelnou je dostatečný a přiměřený, aby zamezil případným narušením hospodářské soutěže. Restrukturalizační plán spořitelny proto splňuje ustanovení sdělení o restrukturalizaci týkající se rentability, sdílení nákladů a opatření k zmírnění narušení hospodářské soutěže a odstraňuje pochybnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
8.2.3 Kontrola
(101)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musejí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je restrukturalizační plán řádně prováděn. Německo jmenuje svěřenského správce pro kontrolou, který bude každých šest měsíců předkládat kontrolní zprávu. První zprávu je třeba předložit v únoru 2011. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění restrukturalizačního plánu.
(102)
Restrukturalizační plán popsaný v oddíle 4 tohoto rozhodnutí je v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9. ZÁVĚR
(103)
Restrukturalizační opatření jsou způsobilá umožnit spořitelně znovuobnovení její dlouhodobé rentability, jsou dostatečná, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodným způsobem a přiměřeně brání účinkům uvedených opatření podpory, která by poškozovala hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu odpovídá restrukturalizační plán podle názoru Komise kritériím sdělení o restrukturalizaci, takže opatření restrukturalizace mohou být považována za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Kapitálové injekce proto mohou být povoleny v souladu s restrukturalizačním plánem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci poskytnutá společnosti Sparkasse KölnBonn jejími veřejnými podílníky je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S výhradou provedení restrukturalizačního plánu a dodržení závazků uvedených v přílohách I, II a III je podpora slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 29. září 2010.
SKLEP KOMISIJE
z dne 29. septembra 2010
o državni pomoči C 32/09 (ex NN 50/09), ki jo je Nemčija odobrila za prestrukturiranje hranilnice Sparkasse KölnBonn
(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 6470)
(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2011/526/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Nemčija je ukrepe priglasila 21. oktobra 2009.
(2)
S sklepom z dne 4. novembra 2009 (2) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je Komisija sprejela predhodni sklep, da ukrepi za dokapitalizacijo hranilnice Sparkasse KölnBonn (v nadaljnjem besedilu: hranilnica) pomenijo državno pomoč, in izrazila dvome o tem, da so ukrepi za hranilnico Sparkasse KölnBonn lahko združljivi z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU. Poleg tega je Komisija od nemških organov zahtevala predložitev načrta za prestrukturiranje.
(3)
Sklep o začetku postopka je bil 6. januarja 2010 objavljen v Uradnem listu Evropske unije, pri čemer so bile zainteresirane strani pozvane, naj predložijo svoje pripombe.
(4)
Nemčija je 11. februarja 2010 predložila načrt za prestrukturiranje, o katerem se je od decembra 2009 do septembra 2010 razpravljalo na več sestankih in telekonferencah.
(5)
Nemčija je dodatne informacije v zvezi z načrtom za prestrukturiranje in njegove posodobitve predložila 15. januarja, 10., 12. in 24. februarja, 10. in 26. marca, 21. in 28. maja, 8. in 11. junija, 23. julija ter 10. in 23. avgusta 2010. Končna različica načrta za prestrukturiranje je bila predložena 1. septembra 2010.
2. OPIS UPRAVIČENKE
(6)
Sparkasse KölnBonn je nemška hranilnica. V svoji sedanji obliki je bila ustanovljena leta 2005 kot posledica združitve družb Stadtsparkasse Köln in Sparkasse Bonn, katerih lastnika („Träger“, tj. pristojni javni ustanovi, v nadaljnjem besedilu: lastnik) sta bili mesti Köln oziroma Bonn. Mesto Köln ima v novi banki posredno 70-odstotni delež, mesto Bonn pa 30-odstotni delež. Od te združitve naprej vlogo lastnika hranilnice Sparkasse KölnBonn izvaja združenje Zweckverband Sparkasse KölnBonn (v nadaljnjem besedilu: združenje Zweckverband). Združenje Zweckverband, ki je ustanovljeno v skladu z javnim pravom, je združenje s posebnim namenom. Edina udeleženca v združenju Zweckverband sta mesto Köln (70 %) in mesto Bonn (30 %).
(7)
Konec leta 2008 je bila hranilnica Sparkasse KölnBonn z bilančno vsoto 31 milijard EUR druga največja hranilnica v Nemčiji. Takrat je imela oceno kreditnega tveganja Aa2 agencije Moody. Ocena je bila 15. marca 2010 spremenjena v A1.
(8)
Hranilnica Sparkasse KölnBonn opravlja bančne storitve za občane (Privatkundengeschäft) in podjetja (Firmenkundengeschäft). Hranilnica je regionalno dejavna na projektnih finančnih in kapitalskih trgih (Kapitalmarktgeschäft) ter tudi na področju drugih finančnih dejavnosti, kot je upravljanje premoženja.
(9)
Hranilnica posluje le v regiji Köln-Bonn, kjer je bil leta 2008 njen tržni delež pri depozitih občanov približno [30-35] (3) %, pri posojilih občanom približno [20-25] % in pri posojilih podjetjem [15-20] % (4).
3. UKREPI POMOČI
(10)
Kapital hranilnice Sparkasse KölnBonn je bil povečan za skupaj 650 milijonov EUR, in sicer
(i)
z izdajo užitniških pravic (Genussrechte) konec leta 2008 in
(ii)
s tiho udeležbo (Stille Einlage) v začetku leta 2009.
3.1 Užitniške pravice (Genussrechte)
(11)
Decembra 2008 je družba Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (v nadaljnjem besedilu: družba Förderungsgesellschaft) vpisala nominalne užitniške pravice v hranilnici Sparkasse KölnBonn v vrednosti 300 milijonov EUR, in sicer v dveh tranšah po 150 milijonov EUR.
(12)
Družba Förderungsgesellschaft je podružnica združenja Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Združenje porenskih hranilnic, v nadaljnjem besedilu: RSGV) in je v celoti v njegovi lasti. RSGV je združenje javnega prava (Körperschaft des öffentlichen Rechts), ki povezuje vse hranilnice in njihove javne lastnike s sedežem v Porenju ter zastopa hranilnice (Sparkassen) in njihove (javne) lastnike. Cilj družbe Förderungsgesellschaft je v skladu z njenim statutom spodbujanje hranilnic, ki so članice združenja RSGV. Družba Förderungsgesellschaft lahko prispeva h kapitalu hranilnic le z namenom razvoja dodatnih dejavnosti odobritve posojil in tej družbi se lahko odobrijo posojila.
(13)
Kupon za užitniške pravice znaša 8 %. Pravice veljajo do 31. decembra 2013. V skladu s predpisi so užitniške pravice kapital drugega reda.
(14)
Užitniške pravice so v letnih izgubah udeležene sorazmerno s celotnim lastniškim kapitalom, ki absorbira izgube. […] prenos plačil na užitniške pravice je povezan z njimi, tj. izpadla plačila za užitniške pravice morajo biti poplačana v [2-6] letih po zapadlosti. Enako velja za plačila za dopolnitev nominalne vrednosti užitniških pravic, če je ta izčrpana zaradi pokritja izgub.
(15)
Za financiranje pravic je družba Förderungsgesellschaft vpisala dve posojili s […]. Ti posojili imata stalno obrestno mero [4-5] % v celotnem času veljavnosti užitniških pravic. Za posojilo […] jamči RSGV, ki od družbe Förderungsgesellschaft prejme nadomestilo za jamstvo v višini [1,8-2,5] %.
3.2 Tiha udeležba
(16)
Hranilnica Sparkasse KölnBonn in združenje Zweckverband sta 2. januarja 2009 in 27. februarja 2009 sklenili pogodbi o tihi udeležbi, s katerima sta ustanovili „Stille Gesellschaft“ v vrednosti 350 milijonov EUR, izplačanih v dveh tranšah, in sicer 300 milijonov EUR 2. januarja 2009 in 50 milijonov EUR 1. aprila 2009. Tiha udeležba je instrument, s katerim vlagatelj ne dobi nobenih glasovalnih pravic, prejme pa nadomestilo. Instrument je stalen in velja za temeljni kapital prvega reda. Tiho udeležbo ima združenje Zweckverband.
(17)
Za financiranje tihe udeležbe je združenje Zweckverband najelo posojilo 300 milijonov EUR za prvo tranšo. 50 % posojila je zagotovil […], preostalih 50 % pa […]. Nadomestilo za posojilo, ki ga plača združenje Zweckverband, je 12-mesečni EURIBOR, povišan za [0,7-1,1] %. Druga tranša v vrednosti 50 milijonov EUR je bila refinancirana s posojilom […], ki se vrača po obrestni meri EURIBOR, povišani za [0,7-1,1] %. Medtem ko mesti Köln in Bonn ne dajeta posebnih jamstev, sta zakonsko odgovorni za vse odgovornosti združenja Zweckverband v skladu z zakonom o ustanovitvi združenja Zweckverband.
(18)
Nadomestilo, ki ga je hranilnica Sparkasse KölnBonn plačala za tiho udeležbo, je 12-mesečni EURIBOR, povišan za 7,25 %. To nadomestilo je bilo določeno v skladu z nepristranskim mnenjem (Fairness Opinion) banke Deutsche Bank. Plačilo nadomestila je odvisno od bilančnega dobička in izpade, če hranilnica Sparkasse KölnBonn v posameznem letu nima dobička. Plačilo je izključeno, če je na dan zapadlosti delež kapitala manjši od 9 % in če bi plačilo povzročilo izgubo v zadevnem obračunskem letu ali njeno povečanje. V primeru odloga plačila ni obveznosti prenosa, po kateri bi se izpadli znesek plačal pozneje. Poleg tega se s tiho udeležbo absorbirajo bilančne izgube sorazmerno s celotnim kapitalom, ki absorbira izgubo.
4. NAČRT ZA PRESTRUKTURIRANJE
(19)
V skladu z načrtom za prestrukturiranje se bo hranilnica Sparkasse KölnBonn osredotočila na svoj zakonsko določeni poslovni model regionalne hranilnice. Osredotočila se bo na opravljanje značilnih majhnih bančnih poslov za svoje tradicionalne segmente strank, tj. zasebne stranke in MSP, ter se umaknila iz drugih dejavnosti, kot je trgovanje za lastni račun ali vlaganje v strukturirane produkte, ter odsvojila podružnice, ki niso povezane z njeno glavno dejavnostjo. Poleg tega bo hranilnica znatno zmanjšala svoje upravne stroške.
4.1 Opis načrta za prestrukturiranje
(20)
Hranilnica Sparkasse KölnBonn se bo osredotočila na storitve za stranke iz regije Köln-Bonn, in sicer na storitve za zasebne stranke, zasebno bančništvo, MSP ter druga podjetja in ustanove. Hranilnica se bo osredotočila na podjetja, katerih letni promet je manjši od 250 milijonov EUR.
(21)
Hranilnica Sparkasse KölnBonn bo zmanjšala svoje največje kreditne izpostavljenosti z omejitvijo kreditnih linij, zahtevanjem dodatnih zavarovanj ali prenosom tveganj na druge kreditne ustanove. V segmentu podjetij je hranilnica Sparkasse KölnBonn že dosegla zmanjšanje za 551,5 milijona EUR, pri čemer bo izpostavljenost še dodatno zmanjšala za [900-1 100] milijonov EUR do konca leta 2013 v primerjavi s prvotno ravnjo 2,8 milijarde EUR leta 2008. Poleg tega se bo kreditna izpostavljenost v znesku [800-900] milijonov EUR, odobrenem ustanovam, ki niso povezane z regijo Köln-Bonn, do konca leta 2013 zmanjšala z uporabo enakih instrumentov (glej točko 4 Priloge I).
(22)
Hranilnica Sparkasse KölnBonn je že zmanjšala svoj portfelj trgovanja za lastni račun s prvotnih 550 milijonov EUR na sedanjih [20-23] milijonov EUR, pri čemer ga bo dodatno zmanjšala do vrednosti 0. Hranilnica bo v prihodnosti prenehala opravljati vse svoje dejavnosti trgovanja za lastni račun in razmišlja o opustitvi svojega statusa ustanove iz trgovalne knjige, kar pomeni, da bodo vse preostale omejene dejavnosti trgovanja povezane z bančno knjigo. Kakovostno bodo omejene na nekatere produkte in upoštevati bodo morale količinsko omejitev dnevne izpostavljenosti (tržno tveganje [3-5] milijonov EUR, glej točko 2 Priloge I).
(23)
Eden od glavnih virov izgub hranilnice Sparkasse KölnBonn leta 2008 so bile njene naložbe v t. i. portfelje ABS in strateške alokacije naložb (SAA). V času naložbe v portfelj ABS je hranilnica Sparkasse KölnBonn pridobila geografsko raznovrstna (5) in predvsem z oceno AAA ocenjena sredstva, vključno z RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) in CLO (10). Ob koncu leta 2007 je portfelj ABS v poslovnih knjigah hranilnice Sparkasse KölnBonn znašal 1,05 milijarde EUR. SAA je naložba v posebne sklade, prek katerih je hranilnica Sparkasse KölnBonn vzdrževala raznovrsten portfelj, ki je bil med drugim sestavljen iz mednarodnih lastniških vrednostnih papirjev, sklada REIT (11) in obveznic, vključno z obveznicami z visokim donosom in obveznicami trgov v vzponu. Ob koncu leta 2007 je ta portfelj v poslovnih knjigah hranilnice Sparkasse KölnBonn znašal 2,2 milijarde EUR. Čeprav je bil cilj hranilnice Sparkasse KölnBonn široka diverzifikacija portfeljev ABS in SAA, je nanju zelo vplivala finančna kriza. Portfelja sta znatno prispevala k odpisu 249 milijonov EUR (12), ki ga je hranilnica Sparkasse KölnBonn morala priznati v svojem investicijskem portfelju leta 2008, poleg 108 milijonov EUR, zabeleženih že leta 2007.
(24)
Hranilnica Sparkasse KölnBonn je v svojem načrtu za prestrukturiranje naložbe ABS in SAA označila kot neskladne s profilom tveganja in svojo strateško preusmeritvijo v tradicionalno hranilnico. Zato se je odločila, da do leta 2014 te obveznosti v celoti prodal ali izčrpa. Hranilnica Sparkasse KölnBonn je marca 2008 svoje naložbe SAA zmanjšala za polovico, da bi omejila svojo izpostavljenost iz naslova lastniških finančnih instrumentov. Dodatne odsvojitve so bile izvedene leta 2009, kar je povzročilo zmanjšanje portfelja SAA na 468 milijonov EUR do 30. septembra 2009. Vpliv preostale izpostavljenosti ABS (nominalno 970 milijonov EUR 30. septembra 2009) na poslovne knjige hranilnice Sparkasse KölnBonn se bo leta 2010 absorbiral z oblikovanjem rezervacij in varovanjem pred tveganjem. Nazadnje bo v obdobju [2012-2014] prodan celoten preostali portfelj.
(25)
Hranilnica Sparkasse KölnBonn je začela izvajati celovit program zniževanja stroškov, vključno z zmanjševanjem števila zaposlenih, optimizacijo notranjih postopkov in zaprtjem 22 od 131 obstoječih izpostav do sredine leta 2011. Tako se bodo njeni upravni stroški do leta 2014 postopno zmanjšali za [5-8] % (13).
(26)
Nemčija se zavezuje, da bo hranilnica spoštovala omejitve v zvezi z izplačili kuponov (točka 7 Priloge I) in oglaševanjem (točka 9 Priloge I) ter prepoved pridobivanja (točka 8 Priloge I) in prepoved prevladujočega vplivanja na cene, ki določa, da hranilnica Sparkasse KölnBonn do konca leta 2014 ne bo ponujala boljših stopenj za depozite in hipoteke kot najboljši od njenih desetih največjih konkurentov (za depozite v smislu tržnih deležev konkurentov, dejavnih na zadevnem trgu v regiji Köln-Bonn, in za hipoteke v smislu tržnega deleža v novi proizvodnji v Nemčiji, glej točko 5 Priloge I).
4.2 Prestrukturiranje podružnic
(27)
Hranilnica Sparkasse KölnBonn načrtuje zmanjšanje deleža podružnic za eno tretjino. Iz portfelja podružnic, ki je v finančnih poročilih hranilnice 31. decembra 2008 znašal 635 milijonov EUR, je bilo do konca leta 2009 prodanih ali likvidiranih [20-40] milijonov EUR, pri čemer je treba odsvojiti dodatnih [180-250] milijonov EUR. Hranilnica Sparkasse KölnBonn želi z izvajanjem tega ukrepa uresničiti dva cilja, odvisno od vrste podružnice. Prvi cilj odsvojitve podružnic (14), ki niso povezane z njeno glavno dejavnostjo ter so dejavne v regionalnih razvojnih projektih ali pri komunalnih in socialnih stanovanjih, je zmanjšanje izpostavljenosti tveganju in ranljivosti hranilnice Sparkasse KölnBonn. Drugi cilj prodaje deležev v subjektih, ki so le posredno povezani z dejavnostmi hranilnice Sparkasse KölnBonn, je ustvarjanje dobička za financiranje prestrukturiranja hranilnice Sparkasse KölnBonn. Celoten seznam podružnic za odsvojitev je naveden v točkah 10 in 13 Priloge I.
(28)
Primeri odsvojitev v drugi skupini so deleži v družbah, kot so RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG in neue leben Pensionsverwaltung AG. Te prodaje so že zaključene, pri čemer je bil prihodek od njih skupaj približno [25-35] milijonov EUR.
(29)
Za nekatere podružnice, ki predstavljajo približno [70-100] milijonov EUR, hranilnica Sparkasse KölnBonn pričakuje malo zanimanja zasebnih tretjih kupcev. Razlog za majhno zanimanje je povezan predvsem z značajem teh subjektov, ki so majhni ter vključeni v projekte socialnih stanovanj in regionalnega razvoja v sodelovanju z mestom Köln, ali z njihovo lastniško strukturo, v kateri ima mesto Köln že večinski delež. Zato hranilnica že proučuje možnost prodaje teh dejavnosti [mestu Köln ali družbi, povezani z mestom Köln]. Prenos bi bil izveden po tržni vrednosti, ki bi jo ocenil neodvisen strokovnjak. Sredstva v lasti podružnic, ki bi se prodala mestu Köln, so predvsem povezana z nepremičninskimi dejavnostmi.
(30)
Zaradi izvajanja ukrepov za prestrukturiranje bo hranilnica svoja tveganju prilagojena sredstva zmanjšala za [2-5] milijard EUR na [15-20] milijard EUR (tj. za [15-20] %) (brez upoštevanja prihodnje rasti v glavni dejavnosti v obdobju prestrukturiranja). Ob upoštevanju rasti v glavni dejavnosti se bodo tveganju prilagojena sredstva do leta 2014 zmanjšala za [10-15] %. […] hranilnice Sparkasse KölnBonn se bo zmanjšal za [4-6] milijard EUR na [20-30] milijard EUR (tj. za [15-20] %) (brez upoštevanja prihodnje rasti v glavni dejavnosti v obdobju prestrukturiranja). Ob upoštevanju rasti v glavni dejavnosti se bodo zaradi ukrepov za prestrukturiranje skupna sredstva zmanjšala za 5 %.
4.3 Sposobnost ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja v osnovnem in izjemnem scenariju
(31)
Nemčija je predložila osnovni in izjemni scenarij, s katerima je prikazala sposobnost hranilnice Sparkasse KölnBonn, da ponovno vzpostavi dolgoročno uspešno poslovanje.
(32)
V osnovnem scenariju predložene finančne napovedi temeljijo na predpostavkah, skladnih z napovedmi za Nemčijo, ki so jih objavili priznani ekonomski inštituti. Predvideva se, da bo rast BDP v celotnem obdobju prestrukturiranja ostala na enako zmerni ravni. Za stopnjo brezposelnosti se pričakuje, da se bo do leta 2011 še naprej povečevala, potem pa počasi zmanjševala. Poleg tega se pričakuje, da se bo sedanje neugodno okolje z nizkimi obrestnimi merami leta 2010 izboljšalo in potem ostalo nespremenjeno do konca obdobja prestrukturiranja.
(33)
Kot je prikazano v preglednici 1, se v osnovnem scenariju pričakuje, da bo hranilnica Sparkasse KölnBonn leta 2010 ponovno dosegla donosnost in do leta 2014 stalno izboljševala svoje rezultate. Leta 2014 bo hranilnica dosegla [9-10]-odstotno donosnost kapitala. V prikazu 1 so predstavljeni glavni kazalniki finančne uspešnosti hranilnice Sparkasse KölnBonn za obdobje 2008-2014.
Preglednica 1
Dobiček pred obdavčitvijo za hranilnico Sparkasse KölnBonn v obdobju 2010-2014 po osnovnem scenariju
Scenarij
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Osnovni scenarij
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Prikaz 1
Glavni kazalniki finančne uspešnosti za hranilnico Sparkasse KölnBonn za obdobje 2008-2014 - osnovni scenarij
Kazalniki
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Tveganju prilagojena sredstva (15) (v mrd. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Delež kapitala prvega reda (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
Donosnost kapitala
-13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
Makroekonomske predpostavke v izjemnem scenariju predvidevajo nadaljevanje krize do leta 2011 in počasno okrevanje leta 2012. Izjemni scenarij v primerjavi z osnovnim predvideva dve leti več z nizkimi obrestnimi merami.
(35)
Po izjemnem scenariju se pričakuje, da bo hranilnica Sparkasse KölnBonn ponovno dosegla donosnost leta 2012 in do leta 2014 stalno izboljševala svoje rezultate. Leta 2014 bo hranilnica dosegla [10-12,5]-odstotno donosnost kapitala. Po izjemnem scenariju bodo kapitalski deleži za hranilnico Sparkasse KölnBonn in celotno konsolidirano skupino ostali precej večji od predpisanih minimalnih zahtev v celotnem obdobju prestrukturiranja. V preglednici 2 in prikazu 2 so predstavljeni glavni kazalniki finančne uspešnosti hranilnice Sparkasse KölnBonn za obdobje 2008-2014 po izjemnem scenariju.
Preglednica 2
Dobiček pred obdavčitvijo za hranilnico Sparkasse KölnBonn v obdobju 2010-2014 po izjemnem scenariju
Scenarij
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Izjemni scenarij
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Prikaz 2
Glavni kazalniki finančne uspešnosti za hranilnico Sparkasse KölnBonn za obdobje 2008-2014 - izjemni scenarij
Kazalniki
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Tveganju prilagojena sredstva (17) (v mrd. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Delež kapitala prvega reda (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
Donosnost kapitala
-13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Ker je sedanja nizka raven kratkoročnih obrestnih mer glavna omejitev pri zaslužku hranilnice, je bila izvedena dodatna analiza občutljivosti za obrestne mere (scenarij 1: premik obrestne krivulje za 100 bazičnih točk navzgor, scenarij 2: premik obrestne krivulje za 50 bazičnih točk navzdol). Z analizo je bilo potrjeno, da bi naraščajoče obrestne mere izboljšale donosnost hranilnice Sparkasse KölnBonn, medtem ko bi padajoče obrestne mere njeno donosnost zmanjšale, tj. linearno zniževanje kratkoročnih obrestnih mer za 50 bazičnih točk bi povzročilo zmanjšanje dobičkov za [20-25] milijonov EUR na leto. Na splošno analiza občutljivosti, ki jo je predložila Nemčija, kaže, da je ranljivost hranilnice Sparkasse KölnBonn za velike šoke na področju obrestnih mer omejena.
4.4 Upravljanje družbe
(37)
Nemčija je predložila informacije, ki kažejo, da se je o politično usmerjenih naložbah, ki so prispevale k težavam hranilnice Sparkasse KölnBonn, odločalo v obdobju 1997-2004, kar je pred združitvijo družbe Stadtsparkasse Köln z družbo Sparkasse Bonn leta 2005, s katero je bila ustanovljena hranilnica Sparkasse KölnBonn v sedanji obliki. Poleg tega se je o teh naložbah odločalo v skladu z drugim pravnim okvirom, ki ga je predvsem določal zakon zvezne dežele Severno Porenje-Vestfalija (19) o hranilnicah. Od takrat so se glede upravljanja hranilnice Sparkasse KölnBonn uvajale izboljšave.
(38)
Zaradi spremembe v strukturi javne ustanove, pristojne za hranilnico (Träger), po združitvi leta 2005 se pomembne odločitve v združenju Zweckverband sprejemajo s kvalificirano večino glasov delničarjev, ki je najmanj 85 %, pri čemer je to stopnja, ki presega udeležbo le enega od mest.
(39)
Število in velikost organov ustanove sta se zmanjšala, kar je vključevalo znatno zmanjšanje nadzornih svetov in upravnih odborov (20). Odbor za udeležbo, ki so ga sestavljali trije člani upravnega odbora in je bil v nekdanji družbi Stadtsparkasse Köln pristojen za predhodne odločitve o naložbah v podružnice, je bil razpuščen. Upravni odbor je prevzel odgovornost za naložbeno politiko v zvezi z vključevanjem lastniškega kapitala, ki ga je treba oceniti v skladu z gospodarskimi merili. Poleg tega mora nadzorni svet odobriti vsako novo naložbo, v katero vstopi hranilnica Sparkasse KölnBonn.
(40)
Na podlagi sprememb zakona o hranilnicah je morala hranilnica ustanoviti odbora za tveganje in računovodenje ter jima dati pomembne nadzorne pristojnosti. Zakon tudi zahteva, da so člani nadzornega sveta ustrezno usposobljeni za ocenjevanje in nadzor delovanja hranilnice. Upravni odbor je izključno in v celoti odgovoren za upravljanje hranilnice, pri čemer ga navodila nadzornega sveta ali delničarjev ne zavezujejo.
(41)
Poleg že izvedenih izboljšav v strukturi upravljanja družbe bo hranilnica Sparkasse KölnBonn še dodatno okrepila svoje upravljanje s povečanjem števila neodvisnih (21) članov nadzornega sveta s (sedanjih) dveh na štiri od skupno 18 članov. Število članov odbora za računovodenje se bo 1. januarja 2011 z devet zmanjšalo na sedem, število članov odbora za tveganje pa z devet na šest članov. Odbor za udeležbo bo razpuščen do konca leta 2011, odbor za strategijo pa do konca leta 2010. Prvi ne bo več pomemben, ko bo hranilnica Sparkasse KölnBonn odsvojila večji del podružnic. Naloge drugega bo opravljal upravni odbor. Poleg tega bo postopek odločanja o pridobivanju družb spremenjen, pri čemer bo vključeval soglasno odločanje v upravnem odboru in določal, da bodo morale naložbe, ki presegajo [2-5] milijonov EUR, že imeti pozitivno oceno neodvisnega strokovnjaka v okviru primerne skrbnosti ali vrednotenja poslovanja.
4.5 Hibridni instrumenti
(42)
Hranilnica Sparkasse KölnBonn je imetnica hibridnega kapitala pri tretjih vlagateljih (zasebne užitniške pravice) v znesku 224 milijonov EUR. Na podlagi informacij, ki jih je predložila Nemčija, se Genussrechte in zasebne pravice uvrščajo pari passu. Tiha udeležba je podrejena obema vrstama pravic. Kot je prikazano v preglednici 3, od leta 2008 ni bilo izvedenih nobenih izplačil kuponov za hibridne instrumente. V letih 2008 in 2009 so bile Genussrechte udeležene pri izgubah v znesku 57,4 milijona EUR. Tiha udeležba in zasebne pravice so bile udeležene v izgubah leta 2009. Od leta 2010 se bodo hibridni instrumenti dopolnjevali in leta 2011 se bodo začela nadomeščati odpovedana kumulativna izplačila kuponov, kar bo zaključeno do leta 2012. Leta 2013 bodo vsi hibridni instrumenti dopolnjeni, vsa odpovedana kumulativna izplačila kuponov bodo nadomeščena in za vsak instrument bo izplačan celoten kupon. Ker so izplačila kuponov povezana s pozitivnim poslovnim izidom ali bilančno vsoto, hranilnica Sparkasse KölnBonn nima diskrecijske pravice do začasne ustavitve izplačila kuponov, če deluje donosno in je bilo vsako izčrpanje kapitala ponovno nadomeščeno.
Preglednica 3
Izplačilo dobička hranilnice Sparkasse KölnBonn v obdobju 2009-2014 (osnovni scenarij)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Dobiček pred obdavčitvijo
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Izplačilo dobička v skladu s kapitalskimi instrumenti
Državne užitniške pravice
Absorpcija izgube
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Glavna dopolnitev
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zasebne užitniške pravice
Absorpcija izgube
0
12,5
0
0
0
0
0
Glavna dopolnitev
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tiha udeležba
Absorpcija izgube
0
19,5
0
0
0
0
0
Glavna dopolnitev
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Nemčija se je zavezala, da hranilnica ne bo nadaljevala z izplačili kuponov za hibridni kapital v lasti zasebnih vlagateljev, razen z izplačili, h katerim je pogodbeno zavezana (glej točko 7 Priloge I).
4.6 Banka WestLB
(44)
Dodaten vir težav za hranilnico Sparkasse KölnBonn je bila njena udeležba v banki WestLB. Hranilnica Sparkasse KölnBonn je v preteklosti ustvarila za […] milijonov EUR izgub, ker je kot članica regionalnega združenja hranilnic prispevala k rezervnemu skladu, ki ga je združenje hranilnic ustanovilo kot varnostno mrežo za svoje člane in banke Landesbanks. Leta 2008 je moral sklad intervenirati v okviru reševanja banke WestLB. Preostala izpostavljenost tveganju je povezana s posrednim deležem hranilnice Sparkasse KölnBonn v banki WestLB in ostalo posredno odgovornostjo za slabo poslovanje banke WestLB prek RSGV.
(45)
Čeprav hranilnica Sparkasse KölnBonn ni neposredno vlagala v banko WestLB, je izpostavljena deležu v njej, ki ga ima RSGV, v katerem ima hranilnica Sparkasse KölnBonn približno 19-odstotni neposredni delež. Na podlagi informacij, ki jih je predložila Nemčija, je tveganje, da bo kakršna koli oslabitev knjigovodske vrednosti RSGV za banko WestLB vplivala na hranilnico Sparkasse KölnBonn, zelo omejeno. Banko WestLB je namreč nedavno ovrednotila neodvisna stranka, njena knjigovodska vrednost v finančnih poročilih RSGV pa je bila ustrezno zmanjšana 31. decembra 2009 s predhodnega stroška […] milijard EUR na […] milijonov EUR na dan 31. decembra 2009. Tako posredni delež hranilnice Sparkasse KölnBonn v banki WestLB zdaj znaša približno […] milijonov EUR. Ker je hranilnica Sparkasse KölnBonn banki WestLB izpostavljena le s svojim deležem v RSGV, je za hranilnico Sparkasse KölnBonn pomembna le dejanska vrednost slednjega. Na to ne vpliva le vrednost banke WestLB, ampak tudi druge podružnice in naložbe, ki jih ima RSGV. Vrednotenje drugih podružnic RSGV, opravljeno konec leta 2009, je razkrilo znatne tihe rezerve, ki bi zadostovale celo za pokritje odpisa banke WestLB na vrednost 0 v morebitnem primeru najslabšega možnega poteka dogodkov.
(46)
Obveznost hranilnice Sparkasse KölnBonn, da prispeva […], ustanovljenem za kritje morebitnih izgub nedavno ustanovljene slabe banke WestLB, znaša […] milijonov EUR v 25 letih. Vendar ta obveznost ne bo vplivala na sposobnost hranilnice, da izpolnjuje predpisane zahteve v prihodnosti, ker se bodo prispevki […] financirali le iz prihodnjih dobičkov.
4.7 Delno predčasno vračilo
(47)
Nemčija se je zavezala, da bo hranilnica Sparkasse KölnBonn odplačala del kapitala prej, kot je to določeno v pogojih instrumentov (glej točko 27 Priloge I). Odplačilo se bo začelo izvajati leta 2011 in bo vključevalo dva koraka.
(48)
Prvi korak je prodaja tranše […] v vrednosti 150 milijonov EUR združenju Zweckverband. Družba Förderungsgesellschaft zaradi transakcije in zlasti ravni nakupne cene ne bo v boljšem položaju, kot bi bila, če bi obdržala instrument (22). Združenje Zweckverband bo nato preoblikovalo Genussrechte, ki se zdaj priznavajo kot kapital drugega reda, v kapitalske instrumente prvega reda. Novi instrument bi bil podrejen, ne bi se odkupil vsaj 30 let in imel bi nekumulativna izplačila kuponov. S tem korakom bi se delež kapitala prvega reda hranilnice Sparkasse KölnBonn povečal za [0,8-1,0] %.
(49)
Povečanje deleža kapitala prvega reda omogoča drugi korak, in sicer, da hranilnica Sparkasse KölnBonn leta 2011 ponovno odkupi preostalo tranšo Genussrechte, ki je v lasti družbe Förderungsgesellschaft, z nominalno vrednostjo 150 milijonov EUR. Z obema korakoma skupaj se bo delež kapitala drugega reda zmanjšal za [0,5-1,0] %. Poleg tega bo RSGV ali drug član sektorja hranilnic po tržni ceni kupil deleže hranilnice Sparkasse KölnBonn v […] (23) in […], povezanih s hranilnico. Prodaja posrednega deleža v teh dveh subjektih bi povzročila dodatno zmanjšanje skupnih sredstev hranilnice za [0,2-0,5] %. Prodaja teh dveh subjektov je tesno povezana z odplačilom druge tranše Genussrechte, ker bo RSGV ti podjetji kupil s prihodkom od prodaje Genussrechte.
5. RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA V ZVEZI Z UKREPOM DOKAPITALIZACIJE
(50)
Komisija opozarja, da je 4. novembra 2009 v tej zadevi začela uradni postopek preiskave v zvezi z ukrepom dokapitalizacije, in sicer glede njegove združljivosti z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU (24) kot pomoč za prestrukturiranje.
(51)
Poleg tega je Komisija izrazila dvome o tem, da je bila kakor koli omogočena primerna porazdelitev bremena in da je bilo izkrivljanje konkurence omejeno, kot to zahtevajo pravila o državni pomoči (odstavek 50 sklepa o začetku postopka).
(52)
Nazadnje Komisija zaradi nejasnosti, ali so bile razlog za težave hranilnice Sparkasse KölnBonn odločitve o naložbah, ki so bile sprejete veliko pred krizo, ali sama kriza, ni ugotovila, ali ukrepi dokapitalizacije spadajo v člen 107(3)(b) PDEU ali člen 107(3)(c) PDEU. Komisija je sklenila, da bo nadaljevala preiskavo dejstev, na podlagi katere bo opredelila ustrezno pravno podlago, ki jo je treba uporabiti, in da bo svoje stališče izrazila v poznejši fazi postopka.
6. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(53)
Komisija ugotavlja, da zainteresirane tretje strani glede sklepa o začetku postopka v zvezi z ukrepom dokapitalizacije niso predložile nobenih pripomb.
7. PRIPOMBE NEMČIJE
(54)
Nemčija je navedla, da je pregledala sklep Komisije z dne 4. novembra 2009, v katerem se je Komisija odločila, da začne postopek iz člena 108(2) PDEU. Komisijo je obvestila, da podpira njeno stališče, da ukrepi dokapitalizacije, ki so bili hranilnici Sparkasse KölnBonn konec leta 2008 in na začetku leta 2009 zagotovljeni v obliki tihe udeležbe in užitniških pravic, niso pomenili državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Nemčija je menila, da so ukrepi skladni z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji v skladu z utemeljitvijo, ki je bila predložena pred sklepom o začetku postopka (glej odstavke 24-28 sklepa o začetku postopka).
(55)
Nemčija se ni strinjala z oceno Komisije, da je bil trg hibridnih instrumentov v času, ko so se izvajali ukrepi dokapitalizacije, tj. konec leta 2008/začetek leta 2009, povsem izčrpan (25). Natančneje, ni se strinjala s sklepom Komisije, da takrat noben vlagatelj ali lastnik pod tržnimi pogoji ne bi sodeloval v taki naložbi, tudi ne po višji ceni (glej odstavek 38 sklepa o začetku postopka). Trdila je, da razvoj trga ni vplival na hranilnico Sparkasse KölnBonn, ki je lahko izdala podrejeni dolg v zadnjih štirih mesecih leta 2008 (skupno [10-15] milijonov EUR) in v prvem četrtletju leta 2009 (skupno [35-40] milijonov EUR) v tranšah do več sto tisoč eurov.
(56)
Poleg tega je Nemčija izpodbijala navedbe o tem, da je dokapitalizacija hranilnice Sparkasse KölnBonn s strani družbe Förderungsgesellschaft vključevala državna sredstva.
(57)
Vendar je Nemčija izrazila prepričanje, da bi bili ukrepi združljivi z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU, če bi Komisija potrdila svojo predhodno oceno v zvezi s tem, da dokapitalizacija hranilnice Sparkasse KölnBonn pomeni državno pomoč.
(58)
Nemčija je trdila, da je načrt za prestrukturiranje izpolnjeval vse pogoje iz sporočila Komisije z dne 23. julija 2009 o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (26) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o prestrukturiranju).
(59)
Po mnenju Nemčije načrt za prestrukturiranje omogoča, da se ponovno vzpostavi dolgoročno uspešno poslovanje hranilnice, da hranilnica zagotovi zadosten lasten prispevek k stroškom prestrukturiranja ter da je izkrivljanje konkurence omejeno s pomembnimi strukturnimi ukrepi in ukrepi glede ravnanja.
(60)
Zaveze, ki jih je sprejela Nemčija, so opredeljene v prilogah I do III ter so sestavni del tega sklepa. Da se zagotovi izvajanje zavez, bo imenovan fiduciar za spremljanje. Postopek imenovanja in pristojnosti fiduciarja za spremljanje so določeni v Prilogi II. Poleg tega se je Nemčija zavezala časovnemu okviru za odsvojitve (glej točki 10 in 13 Priloge I). Če ta časovni načrt za odsvojitve ne bo upoštevan, bo imenovan fiduciar za odsvojitve, ki bo svoje naloge izvajal v skladu s pogoji iz Priloge III.
8. OCENA
8.1 Obstoj in znesek pomoči
(61)
Komisija mora oceniti, ali zadevni ukrepi pomenijo državno pomoč. Člen 107(1) PDEU določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(62)
V sklepu o začetku postopka (oddelek 5.1) je Komisija sprejela predhodni sklep, da ukrepi dokapitalizacije hranilnice Sparkasse KölnBonn pomenijo državno pomoč. Komisija se ne strinja z utemeljitvijo Nemčije, v skladu s katero ukrepi niso pomenili pomoči, ker so bili pogoji obeh instrumentov skladni s tem, kar bi sprejel vlagatelj pod tržnimi pogoji. Čeprav je bilo nadomestilo za oba instrumenta skladno z obrestmi, ki so se plačevale za primerljive instrumente do začetka leta 2008, je bilo v primeru hranilnice Sparkasse KölnBonn premajhno glede na veliko tveganje zaradi pomanjkanja donosnosti hranilnice. V času dokapitalizacije je bil trg hibridnih instrumentov popolnoma izčrpan. Zato v okviru te zadeve in zlasti glede na položaj trga Komisija ni mogla sprejeti utemeljitve, da bi vlagatelj pod tržnimi pogoji takrat izvedel naložbo, sploh pa ne pod enakimi pogoji.
(63)
Preiskava ni razkrila nobenih informacij, ki bi spremenile to oceno. Izdaja podrejenih dolgov s strani hranilnice Sparkasse KölnBonn ob koncu leta 2008 in v prvem četrtletju leta 2009 ni zanesljiv dokaz, da so bili trgi hibridnih instrumentov dejavni, in sicer zaradi zelo omejene količine vključenih posameznih tranš. Tranše hibridnih instrumentov, ki so vredne več sto tisoč eurov, pomenijo precej drugačno raven tveganja v primerjavi z instrumenti, ki imajo nominalno vrednost 150 milijonov EUR, in jih zato zasebni trgi veliko lažje absorbirajo. Zato Komisija zagovarja svoje stališče, da noben vlagatelj pod tržnimi pogoji ne bi kupil izdaje hibridnih instrumentov primerljive velikosti in značilnosti, kot so bili takrat ukrepi dokapitalizacije za hranilnico Sparkasse KölnBonn.
(64)
V zvezi z naravo sredstev, uporabljenih za dokapitalizacijo hranilnice Sparkasse KölnBonn s strani družbe Förderungsgesellschaft, Komisija opozarja, da je v svoji praksi že opredelila, da so sredstva, ki jih je zagotovil RSGV, sredstva, ki jih neposredno ali posredno nadzirajo javni organi (27). Komisija meni, da to velja tudi za družbo Förderungsgesellschaft, ki je podružnica RSGV in v celoti v njegovi lasti. Zato so ta sredstva državna sredstva v smislu člena 107(1) PDEU.
(65)
Glede na navedeno Komisija potrjuje začasni sklep, sprejet v sklepu o začetku postopka, da ukrepi dokapitalizacije v korist hranilnice Sparkasse KölnBonn pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
(66)
Poleg tega Komisija ugotavlja, da so bili ukrepi v zvezi s pomočjo za reševanje preoblikovani v pomoč za prestrukturiranje, ki še naprej pomeni prednost za hranilnico. Ukrepi so hranilnici omogočili, da je prejela finančna sredstva v razmerah, ko ni bila sposobna zbirati kapitala na trgu, zlasti v času finančne in gospodarske krize. To hranilnici zagotavlja gospodarsko prednost ter krepi njen položaj v primerjavi s konkurenti v Nemčiji in drugih državah članicah, ki nimajo ugodnosti iz iste podpore. Zato je treba te ukrepe obravnavati kot ukrepe, ki lahko izkrivljajo konkurenco in prizadenejo trgovino med državami članicami.
(67)
Element pomoči v kapitalskih vložkih znaša 650 milijonov EUR in predstavlja 3,3 % glede na tveganju prilagojena sredstva hranilnice (konec leta 2008).
8.2 Združljivost pomoči z notranjim trgom
8.2.1 Pravna podlaga za oceno združljivosti
(68)
V svojem sklepu o začetku postopka z dne 4. novembra 2009 Komisija ni navedla, katera bi bila ustrezna pravna podlaga za analizo ukrepov dokapitalizacije. Na podlagi takrat razpoložljivih informacij je bilo mogoče sklepati, da so bile odločitve o vlaganju v regionalne razvojne projekte, sprejete veliko pred finančno krizo, največji vir težav hranilnice Sparkasse KölnBonn. Ker je kriza verjetno le poglobila obstoječe težave hranilnice, uporaba člena 107(3)(c) PDEU ni bila izključena. Na drugi strani sta bila čas uveljavitve ukrepov dokapitalizacije na vrhuncu finančne krize in praksa Komisije v zvezi z bančništvom v finančni krizi podlaga za domnevo uporabe člena 107(3)(b) PDEU.
(69)
Čeprav so se prejšnji sklepi sklicevali na smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (28) (v nadaljnjem besedilu: Smernice za prestrukturiranje), je Komisija v točki 49 Sporočila o prestrukturiranju pojasnila, da bo vsa pomoč, ki bo Komisiji priglašena pred 31. decembrom 2010, ocenjena kot pomoč za prestrukturiranje bank v skladu s Sporočilom o prestrukturiranju in ne v skladu s Smernicami za prestrukturiranje.
(70)
Glede na trajajočo občutljivost bančnega sektorja v Nemčiji Komisija ugotavlja, da bi morebitno popolno prenehanje poslovanja ene od največjih hranilnic v Nemčiji zaradi […] imelo sistemske posledice in bi zato ogrozilo finančno stabilnost Nemčije.
(71)
Zato je člen 107(3)(b) PDEU ustrezna pravna podlaga za oceno, ali je pomoč, ki jo je prejela hranilnica Sparkasse KölnBonn, združljiva z notranjim trgom kot pomoč za prestrukturiranje, da se ohrani finančna stabilnost.
8.2.2 Združljivost pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom
(72)
V skladu s Sporočilom o prestrukturiranju mora načrt za prestrukturiranje najprej prikazati, da je postopek prestrukturiranja, v katerega je vključena upravičenka do državne pomoči, primeren za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja. Poleg tega mora biti znesek pomoči omejen na najmanjši potreben znesek, upravičenka in njeni delničarji pa morajo z lastnimi sredstvi prispevati k prestrukturiranju največ, kar zmorejo. Uvesti je treba tudi ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki ga je povzročilo umetno podpiranje tržne moči upravičenke, in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Nazadnje je treba obravnavati spremljanje in postopkovna vprašanja.
(i) Ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja
(73)
V skladu s točkami 9 do 11 Sporočila o prestrukturiranju je Nemčija predložila celovit in podroben načrt za prestrukturiranje, ki zagotavlja popolne informacije o poslovnem modelu. Načrt opredeljuje tudi vzroke za težave, s katerimi se srečuje hranilnica.
(74)
V zvezi s poslovnim modelom se namerava hranilnica Sparkasse KölnBonn preusmeriti v tradicionalne poslovne dejavnosti regionalne hranilnice. Zagotavljala bo celo vrsto produktov v zvezi z majhnimi bančnimi posli za svoje ključne segmente strank v regiji Köln-Bonn: občane, MSP ter manjša podjetja in ustanove iz regije. Tako se bo hranilnica Sparkasse KölnBonn osredotočila na svoje zakonsko določene dejavnosti in izkoristila svojo glavno usposobljenost, medtem ko se bo umaknila s tistih področij, iz katerih izhajajo njene finančne težave. Hranilnica Sparkasse KölnBonn bo zlasti prenehala s trgovanjem za lastni račun, odsvojila vse podružnice, ki niso povezane z njeno glavno dejavnostjo, ter se umaknila iz naložb v portfeljih SAA in ABS. Komisija meni, da bo novi poslovni model hranilnice dolgoročno poslovno uspešen in vzdržen.
(75)
Težave hranilnice Sparkasse KölnBonn so predvsem povezane z naslednjimi tremi dejavnostmi: (i) regionalnimi razvojnimi projekti, (ii) naložbami v portfelje ABS in SAA ter (iii) vlaganjem hranilnice v banko WestLB.
(76)
Hranilnica Sparkasse KölnBonn je že leta 2008 začela s prodajo ali likvidacijo podružnic, ki niso povezane z njeno glavno dejavnostjo, ampak z regionalnim razvojem. Popolno prenehanje teh dejavnosti je nujen in primeren ukrep za odpravo pomislekov Komisije, ker se bodo z odsvojitvami dokončno preprečile vse prihodnje izgube ali izpostavljenost tveganju zaradi podružnic. Poleg tega se bodo z ukrepom sprostili kapital in zmogljivosti upravljanja, ki se lahko prerazporedijo na področje glavne dejavnosti hranilnice. Z odsvojitvami se bo zmanjšala tudi bilančna vsota hranilnice za približno [180-230] milijonov EUR ([0-2] %) (29).
(77)
Ker dejavnosti podružnic, ki naj bi se prodale mestu Köln, vključujejo predvsem razvoj nepremičninskega področja in nepremičninske storitve, Komisija meni, da uporaba Sporočila Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (30) (Sporočilo o oslabljenih sredstvih) v tem primeru ni nujna ali primerna. Knjigovodske vrednosti teh podružnic so bile znatno odpisane v preteklih letih, da bi se dosegla skladnost z njihovimi tržnimi vrednostmi. Zato se velike dodatne izgube hranilnice zaradi prodaje podružnic ne pričakujejo. Poleg tega zaveza Nemčije, da bo hranilnica prodajo izvajala po tržni vrednosti, ki jo bo določil neodvisni strokovnjak, zagotavlja, da v transakcije ni vključena dodatna državna pomoč.
(78)
Drugi vzrok za težave hranilnice so bili portfelji ABS in SAA. Te naložbe so že bile znatno zmanjšane. Hranilnica Sparkasse KölnBonn se bo iz teh portfeljev povsem umaknila do konca leta 2014. Ker so te naložbe zunaj področja delovanja novega poslovnega modela hranilnice, je umik iz teh portfeljev nujni korak pri izvajanju strategije hranilnice Sparkasse KölnBonn. Sedanje knjigovodske vrednosti preostalih sredstev v portfeljih ABS in SAA so na splošno skladne z njihovo tržno vrednostjo. Zato je preostala izpostavljenost tveganju, ki izvira iz teh portfeljev, omejena in ne vpliva na uspešno poslovanje hranilnice.
(79)
Nazadnje, preostala izpostavljenost hranilnice banki WestLB, ki je bila v preteklosti razlog za izgube hranilnice Sparkasse KölnBonn v višini […] milijonov EUR, je omejena in nadomeščena z rezervami iz investicijskega portfelja RSGV. Poleg tega bo prispevek hranilnice […] izhajal le iz prihodnjih čistih dobičkov. Zato obveznost hranilnice Sparkasse KölnBonn, da prispeva […], ne bo ogrozila njenega dolgoročnega uspešnega poslovanja. Komisija kot pozitivno obravnava tudi dejstvo, da so prispevki hranilnice mogoči šele, ko bo kapital države povrnjen v skladu s pogoji dokapitalizacije.
(80)
Komisija ugotavlja, da je hranilnica že in bo še dodatno obravnavala pomanjkljivosti pri upravljanju družbe. Sprememba v delničarski strukturi in glasovanje s kvalificirano večino, ki sta bila uvedena ob združitvi družbe Stadtsparkasse Köln z družbo Sparkasse Bonn leta 2005, zagotavljata, da politični interesi lastnikov ne prevladajo nad gospodarskimi interesi hranilnice. Poleg tega se je zaradi sprememb v strukturi in velikosti organov hranilnice Sparkasse KölnBonn ter v postopku odločanja povečala odgovornost najvišjega vodstva. Preglednost in učinkovitost postopka odločanja se bosta povečali, tako da bo manj deljenih odgovornosti, večji pa bo delež kadrov, ki niso politično usmerjeni in so [zunanji …] strokovnjaki v organih hranilnice. Ti ukrepi skupaj s spremembo v delničarski strukturi obravnavajo vzroke za težave hranilnice Sparkasse KölnBonn, ker zmanjšujejo tveganje, kateremu je hranilnica Sparkasse KölnBonn izpostavljena v politično usmerjenih projektih, ki so v nasprotju z njenimi gospodarskimi interesi. Poleg tega se zdi, da je neodvisnost uprave hranilnice zadostno utemeljena v veljavni zakonodaji. Dejstvo, da je hranilnica Sparkasse KölnBonn predložila dokaze, da od leta 2004 ni sodelovala v novih politično usmerjenih projektih, kaže na učinkovitost izvedenih ukrepov. Na splošno je novi kodeks o upravljanju družbe v skladu s tem, kar je bilo doseženo v primerljivih zadevah (31). Zato se izvedene in zavezujoče spremembe glede upravljanja hranilnice Sparkasse KölnBonn lahko štejejo za primerne in zadostne, da bodo prispevale k ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja hranilnice.
(81)
Komisija meni, da načrt za prestrukturiranje hranilnice Sparkasse KölnBonn izpolnjuje zahteve iz točk 9 in 12-15 Sporočila o prestrukturiranju, in sicer glede tega, da mora biti v načrtu za prestrukturiranje prikazano, kako bo hranilnica čim prej vzpostavila dolgoročno uspešno poslovanje brez državne pomoči. Hranilnica mora biti zlasti sposobna ustvariti ustrezno donosnost kapitala ter ob tem pokriti vse stroške svojega običajnega poslovanja in izpolniti vse zadevne predpisane zahteve.
(82)
Hranilnica Sparkasse KölnBonn je najprej predložila finančne napovedi za obdobje 2008-2014, pri čemer je navedla podatke o prihodkih, stroških, oslabitvah, dobičkih in kapitalskem položaju hranilnice. Komisija meni, da napovedi iz osnovnega scenarija temeljijo na razumnih temeljnih makroekonomskih predpostavkah. Hranilnica pričakuje, da bo dobiček ponovno ustvarila leta 2010 in svoje letne rezultate stalno izboljševala v celotnem obdobju prestrukturiranja. Donosnost kapitala bo leta 2014 dosegla [9-10]-odstotno raven, kar naj bi bila ustrezna stopnja nadomestila za banko za poslovanje z občani v običajnih tržnih pogojih. Poleg tega bo hranilnica Sparkasse KölnBonn po letu 2013 v celoti povrnila ukrepe pomoči. Deleži kapitala hranilnice ostajajo precej večji od predpisanih minimalnih zahtev, pri čemer se bo delež kapitala prvega reda s 6,1 % leta 2009 povečal na [8-9] % leta 2014.
(83)
Hranilnica Sparkasse KölnBonn je tudi dokazala, da lahko vzdrži izjemni scenarij. Predpostavke izjemnega scenarija so bile ocenjene kot razumne. Glede na izjemni scenarij bo hranilnica Sparkasse KölnBonn presegla svoje predpisane kapitalske zahteve, zato se lahko obravnava, da ta izpolnjuje zahteve iz odstavka 13 Sporočila o prestrukturiranju. Poleg tega analiza občutljivosti kaže, da je hranilnica sposobna vzdržati veliko spremembo obrestnih mer v prihodnosti.
(84)
Hranilnica Sparkasse KölnBonn je predstavila strategijo delnega predčasnega vračila. Delno odplačilo državnega kapitala naj bi bilo mogoče brez izčrpanja kapitalske osnove ustanove, saj naj bi kapitalski delež prvega reda hranilnice Sparkasse KölnBonn leta 2010 dosegel [6-7] %, potem pa naj bi se v skladu z osnovnim scenarijem ta raven presegla in tudi v skladu z izjemnim scenarijem iz načrta za prestrukturiranje ostala precej nad predpisanimi minimalnimi zahtevami. Delno predčasno vračilo ne vključuje dodatne pomoči hranilnici Sparkasse KölnBonn ali drugim subjektom, ki so del transakcije. Ker je z zasnovo nakupne cene, ki jo je treba plačati za prvo tranšo Genussrechte v višini 150 milijonov EUR, natančno simuliran denarni tok, ki bi ga družba Förderungsgesellschaft prejela, če bi instrument obdržala, družba Förderungsgesellschaft ne bi bila v boljšem položaju. Poleg tega transakcija poteka med dvema javnima subjektoma. Ker se instrument, ki ga je treba preoblikovati v kapital prvega reda, že šteje za pomoč, hranilnica Sparkasse KölnBonn pa bo združenju Zweckverband po preoblikovanju plačala enako nadomestilo, Komisija meni, da v preoblikovanje ni vključena dodatna pomoč. Ko bo hranilnica Sparkasse KölnBonn ponovno odkupila drugo tranšo v višini 150 milijonov EUR, se bo s tem prav tako natančno simuliral denarni tok, ki bi ga prejela družba Förderungsgesellschaft, če bi instrument obdržala.
(85)
Komisija zato meni, da načrt za prestrukturiranje, ki ga je predložila hranilnica Sparkasse KölnBonn, izpolnjuje zahteve iz Sporočila o prestrukturiranju v zvezi z vzpostavitvijo dolgoročno uspešnega poslovanja in odpravlja dvome, izražene v sklepu o začetku postopka.
(ii) Lastni prispevek/porazdelitev bremena
(86)
Kot je navedeno v Sporočilu o prestrukturiranju, morajo banke in njihove zainteresirane strani k prestrukturiranju prispevati čim več, da se pomoč omeji na najmanjšo potrebno pomoč. To pomeni, da banke za financiranje prestrukturiranja uporabljajo lastna sredstva, na primer s prodajo sredstev, medtem ko morajo zainteresirane strani absorbirati izgube banke, če je to mogoče. Z ukrepi, h katerim se je zavezala hranilnica Sparkasse KölnBonn, se zagotavlja, da se uporabljajo lastna sredstva in da k prestrukturiranju prispevajo zasebni vlagatelji, ki so imetniki hibridnega kapitala hranilnice.
(87)
Načrt za prestrukturiranje ne vsebuje nobenih elementov, ki bi kazali na to, da pomoč presega sredstva, potrebna za kritje stroškov, ki nastanejo zaradi vzpostavitve uspešnega poslovanja. Prejeta pomoč mora zagotoviti, da bo imela hranilnica Sparkasse KölnBonn razumne kapitalske rezerve v primeru osnovnega scenarija in da bo lahko izpolnjevala predpisane kapitalske zahteve v primeru izjemnega scenarija.
(88)
V zvezi s prispevkom k stroškom prestrukturiranja prek notranjih virov hranilnice Sparkasse KölnBonn Komisija ugotavlja, da hranilnica izvaja ukrepe za zniževanje stroškov. S temi ukrepi se bodo do konca obdobja prestrukturiranja letni stroški znižali za [25-35] milijonov EUR, kar je približno [5-8] % skupnih stroškov leta 2009.
(89)
Poleg tega se bodo z odsvojitvami donosnih podružnic, ki niso povezane z glavno dejavnostjo hranilnice, ustvarili prihodki, ki se lahko uporabijo za financiranje stroškov prestrukturiranja.
(90)
Hranilnica nima diskrecijske pravice do začasne ustavitve ali odložitve izplačila kuponov za hibridne instrumente, če ima v zadevnem letu dobiček. Kljub temu tudi imetniki hibridnih instrumentov v največjem možnem obsegu krijejo izgube, ki jih je imela hranilnica Sparkasse KölnBonn, saj sta bila izplačilo kuponov in glavnica hibridnega kapitala ustavljena ali vključena v absorpcijo izgub hranilnice Sparkasse KölnBonn. Komisija tako meni, da je največja možna porazdelitev bremena med zasebne vlagatelje v hibridne instrumente zagotovljena, zato so zahteve iz Sporočila o prestrukturiranju v zvezi s prispevkom k stroškom prestrukturiranja s strani zasebnih vlagateljev izpolnjene.
(91)
V točki 24 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da je ustrezno nadomestilo državnega kapitala tudi način za doseganje porazdelitve bremena. Komisija v zvezi s tem meni, da je stopnja nadomestila, določena v okviru ukrepov dokapitalizacije, ustrezna v povezavi z drugimi navedenimi ukrepi za porazdelitev bremena. Po dopolnitvi nominalnega kapitala instrumentov bo lahko hranilnica z načrtovanimi dobički povrnila državni kapital in plačala začasno zaustavljene kupone v skladu s pogoji dokapitalizacije, in sicer od leta 2011 za Genussrechte in od leta 2013 za tiho udeležbo. Opozoriti je treba, da so obresti na Genussrechte v lasti države kumulativne za obdobje [2-6] let, kapital, ki se izčrpa zaradi absorpcije izgube, pa je treba dopolniti v primeru obeh instrumentov dokapitalizacije. Zato bo država glede na finančne napovedi iz osnovnega scenarija naknadno izterjala neplačane obresti na Genussrechte in izčrpano glavnico obeh instrumentov.
(92)
Glede na navedeno Komisija meni, da načrt za prestrukturiranje, ki ga je predložila Nemčija, zagotavlja zadosten lastni prispevek za prestrukturiranje in zato odpravlja dvome, izražene v sklepu o začetku postopka.
(iii) Ukrepi, ki omejujejo izkrivljanje konkurence
(93)
V skladu s Sporočilom o prestrukturiranju je treba v načrtu za prestrukturiranje predlagati ukrepe, ki omejujejo izkrivljanje konkurence in zagotavljajo konkurenčen bančni sektor. Poleg tega morajo ukrepi obravnavati vprašanja moralnega tveganja in zagotoviti, da se državna pomoč ne uporablja za financiranje protikonkurenčnega ravnanja.
(94)
Vprašanje moralnega tveganja je v svežnju ukrepov zadostno obravnavano. Hranilnica Sparkasse KölnBonn je zavezana k izvajanju celovite prodaje deležev v donosnih družbah, ki niso povezane z njeno glavno dejavnostjo. To vključuje deleže v […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG in neue leben Pensionsverwaltung AG, ki so pomembni […] hranilnice Sparkasse KölnBonn.
(95)
Nemški organi so predložili natančen časovni okvir za načrtovane odsvojitve in se zavezali k imenovanju fiduciarja za spremljanje, da se zagotovi pravočasno izvajanje zavez. Če predvideni časovni načrt ne bo upoštevan, bo imenovan fiduciar za odsvojitve.
(96)
Prestrukturiranje hranilnice vključuje zmanjšanje prisotnosti hranilnice Sparkasse KölnBonn v nekaterih segmentih strank. Ti ukrepi bodo omogočili, da dostop do nekaterih strank, in sicer velikih podjetij in ustanov, pridobijo konkurenti. Ker to zadeva predvsem velike subjekte, ki imajo na splošno dostop do kapitalskih trgov, Komisija meni, da je tveganje negativnega vpliva tega ukrepa na realno gospodarstvo zanemarljivo.
(97)
Poleg tega bo hranilnica Sparkasse KölnBonn zaradi izvajanja ukrepov za prestrukturiranje svoja skupna sredstva zmanjšala za [15-20] % na ravni tveganju prilagojenih sredstev ([15-20] % na ravni skupnih sredstev) brez upoštevanja prihodnje rasti in za [10-15] % ob upoštevanju prihodnje rasti (5 % na ravni skupnih sredstev). Zmanjšanje bo temeljilo predvsem na umiku iz naložb SAA in ABS, prenehanju trgovanja za lastni račun ([6-8] % na ravni tveganju prilagojenih sredstev, [6-8] % na ravni skupnih sredstev) ter zmanjšanju velike kreditne izpostavljenosti in kreditnih linij ustanov (tveganju prilagojena sredstva: [5-7] %, skupna sredstva: [5-7] %).
(98)
Glede na znesek pomoči v tem primeru (3,3 % tveganju prilagojenih sredstev) se lahko ti ukrepi obravnavajo kot zadostni in sorazmerni v smislu zmanjšanja obsega in števila področij dejavnosti hranilnice. Hranilnica Sparkasse KölnBonn je dejavna le v regiji Köln-Bonn, kjer ima pomemben tržni položaj (od [18-23] % do [30-35] %, odvisno od produkta), vendar njen položaj ni prevladujoč. Poleg tega hranilnica v segmentih svoje glavne dejavnosti nima prevladujočega vpliva na cene. Zato se zdi, da dodatni ukrepi, katerih cilj je nadaljnje zmanjšanje tržnega deleža hranilnice Sparkasse KölnBonn na njenem osnovnem trgu majhnih bančnih poslov, zanjo niso ustrezni. Komisija tako ugotavlja, da glavna dejavnost ni bila vzrok za težave hranilnice. Poleg tega je Nemčija predložila zadostne dokaze, ki kažejo, da bi bili takšni ukrepi zapleteni, njihova izvedba pa nesorazmerno draga, s čimer bi negativno vplivali na temeljno sposobnost pridobivanja zaslužka hranilnice, ter bi ogrožali dolgoročno uspešnost poslovanja hranilnice Sparkasse KölnBonn. Takšni ukrepi bi negativno vplivali tudi na glavne segmente strank hranilnice Sparkasse KölnBonn, tj. MSP in zasebne stranke, ki pa niso bili vzrok za težave hranilnice. Nazadnje, ob upoštevanju omejenih nadomestnih virov financiranja za te skupine strank in glede na prakso Komisije, katere cilj je nadaljevanje zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu, Komisija meni, da bi dodatno omejevanje obsega dejavnosti hranilnice Sparkasse KölnBonn vplivalo na njeno osnovno dejavnost ter zato škodovalo hranilnici in trgom, na katerih deluje.
(99)
Komisija navaja tudi zaveze glede ravnanja, ki sta jih predložili hranilnica Sparkasse KölnBonn in Nemčija. Te zaveze vključujejo prepoved prevladujočega vpliva na cene in prepoved oglaševanja državne podpore, s čimer se hranilnici Sparkasse KölnBonn preprečuje, da bi pomoč uporabljala za financiranje protikonkurenčnega ravnanja na trgu. V skladu s točko 40 Sporočila o prestrukturiranju se s prepovedjo prevzema tudi zagotavlja, da se državna pomoč ne bo uporabila za prevzem konkurenčnih dejavnosti.
(100)
Komisija na podlagi navedenega meni, da sta obseg in narava ukrepov, ki jih predlaga hranilnica Sparkasse KölnBonn, zadostna in ustrezna za obravnavanje kakršnega koli izkrivljanja konkurence. Načrt za prestrukturiranje hranilnice Sparkasse KölnBonn zato izpolnjuje zahteve iz Sporočila o prestrukturiranju v zvezi z uspešnim poslovanjem, porazdelitvijo bremena in ukrepi za odpravo izkrivljanja konkurence ter tako odpravlja dvome, izražene v sklepu o začetku postopka.
8.2.3 Spremljanje
(101)
V skladu z oddelkom 5 Sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt za prestrukturiranje ustrezno izvaja. Nemčija bo imenovala fiduciarja za spremljanje, ki bo predložil polletna poročila o spremljanju. Prvo poročilo je treba predložiti februarja 2011. Komisija zato meni, da je ustrezno spremljanje izvajanja načrta za prestrukturiranje zagotovljeno.
(102)
Komisija meni, da je načrt za prestrukturiranje iz poglavja 4 tega sklepa združljiv s členom 107(3)(b) PDEU.
9. SKLEPNA UGOTOVITEV
(103)
Komisija ugotavlja, da ukrepi za prestrukturiranje hranilnici Sparkasse KölnBonn lahko omogočijo vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja, so zadostni v smislu porazdelitve bremena ter ustrezni in sorazmerni za odpravo učinkov zadevnih ukrepov pomoči, ki izkrivljajo trg. Komisija zato meni, da predloženi načrt za prestrukturiranje izpolnjuje merila iz Sporočila o prestrukturiranju, in tako se lahko ukrepi za prestrukturiranje obravnavajo kot združljivi z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU. Ukrepi za kapitalske vložke se zato lahko odobrijo v skladu z načrtom za prestrukturiranje -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Pomoč za prestrukturiranje, ki so jo hranilnici Sparkasse KölnBonn zagotovili njeni javni delničarji, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Pomoč je združljiva z notranjim trgom, pri čemer je treba v zvezi z njo izvajati načrt za prestrukturiranje in izpolnjevati zaveze iz prilog I, II in III.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.
V Bruslju, 29. septembra 2010