ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2010
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku
(Text s významem pro EHP)
(2010/792/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na bod 2 kapitoly 3 přílohy X uvedeného aktu,
s ohledem na žádost podanou Maďarskem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Maďarsko za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými osobami, které nemají bydliště v Maďarsku ani nejsou maďarskými státními příslušníky, a právnickými osobami. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze o další tři roky.
(2)
Dne 10. září 2010 zažádalo Maďarsko o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Maďarsku. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období mělo rovněž usnadnit proces privatizace a restituce zemědělské půdy zemědělcům a Komise již ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen přezkum v polovině období) zdůraznila význam dokončení tohoto politického opatření do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Ceny zemědělské půdy v Maďarsku sice od přistoupení Maďarska k Evropské unii vykazují rostoucí konvergenci s cenami v EU-15, podle informací předložených Maďarskem však nadále existují tří až dvacetinásobné rozdíly v průměrných cenách zemědělské půdy. Ačkoli se úplná konvergence cen zemědělské půdy neočekávala, ani nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období, jsou rozdíly mezi cenami v Maďarsku a EU-15 natolik významné, že by mohly bránit plynulé další konvergenci cen. Podobně se sice zmenšily rozdíly mezi příjmy zemědělských pracovníků a zemědělců v Maďarsku a příjmy v EU-15, nadále však přetrvávají. Odvětví zemědělství v Maďarsku bylo navíc podle údajů Eurostatu poměrně silně postiženo nedávnou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, v jejímž rámci zde reálné příjmy v zemědělství na pracovníka v roce 2009 zaznamenaly největší pokles v celé Unii (o přibližně 30 % v porovnání s průměrem Unie ve výši přibližně 12 %). Nižší příjmy byly spojeny s méně příznivými úvěrovými podmínkami ve srovnání s většinou zemí EU-15, a to jak v souvislosti s nominálními úrokovými sazbami, tak i s objemem úvěrových prostředků dostupných zemědělcům. Očekávanou zvýšenou aktivitu nových finančních institucí z EU-15 v Maďarsku po přistoupení zabrzdila finanční a hospodářská krize.
(5)
Ačkoli proces restituce během přechodného období pokročil, musel zejména od roku 2008 čelit problémům, a proto dosud není ukončen. Podobný vývoj byl zaznamenán také v oblasti privatizace zemědělské půdy. Nedostatek jistoty ve vlastnických právech, jakož i nedostatečné možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce ještě více oslabují maďarský trh se zemědělskou půdou a nadále brání jeho řádnému fungování.
(6)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s maďarskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny zemědělské půdy v Maďarsku. Vzhledem k vysokému počtu účastníků, silně roztříštěné vlastnické struktuře na trhu se zemědělskou půdou, jež se po přistoupení nijak výrazně nezměnila, a převažující praxi nájmu půdy by se tento dopad pravděpodobně promítl do celého odvětví. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení trhu se zemědělskou půdou v Maďarsku.
(7)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období uvedeného v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení o tři roky povolit.
(8)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce, jakož i restituce a privatizace zemědělské půdy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období.
(9)
Zvýšený příliv zahraničního kapitálu na trh se zemědělskou půdou by mohl být pro tento trh v Maďarsku rovněž přínosem. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství rovněž mít dlouhodobý příznivý vliv na poskytování kapitálu a know-how, jakož i na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by též přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku uvedené v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
SKLEP KOMISIJE
z dne 20. decembra 2010
o podaljšanju prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskega zemljišča na Madžarskem
(Besedilo velja za EGP)
(2010/792/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške,
ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške ter zlasti točke 2 poglavja 3 Priloge X k Aktu,
ob upoštevanju prošnje, ki jo je vložila Madžarska,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V Aktu o pristopu iz leta 2003 je določeno, da sme Madžarska v skladu s pogoji, določenimi v Aktu, še sedem let po pristopu do 30. aprila 2011 ohraniti v veljavi prepovedi, na podlagi katerih fizične osebe, ki niso rezidenti ali državljani Madžarske, ali pravne osebe ne smejo pridobiti kmetijskega zemljišča. Gre za začasno izjemo od prostega pretoka kapitala, ki je zagotovljen s členi 63 do 66 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Prehodno obdobje se sme podaljšati le za nadaljnja tri leta.
(2)
Madžarska je 10. septembra 2010 zaprosila za podaljšanje prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskega zemljišča za tri leta.
(3)
Glavni razlog za prehodno obdobje je bila potreba po varovanju družbenoekonomskih razmer kmetijskih dejavnosti po uvedbi enotnega trga in prehodu na skupno kmetijsko politiko na Madžarskem. Namen prehodnega obdobja je bil zlasti odpraviti pomisleke glede možnega vpliva na kmetijski sektor, ki bi ga lahko imela liberalizacija pridobitve kmetijskih zemljišč zaradi začetnih znatnih razlik v cenah zemljišč in prihodkih v primerjavi z Avstrijo, Belgijo, Dansko, Finsko, Francijo, Nemčijo, Grčijo, Irsko, Italijo, Luksemburgom, Nizozemsko, Portugalsko, Španijo, Švedsko in Združenim kraljestvom (v nadaljnjem besedilu: EU-15). Poleg tega je bilo prehodno obdobje zasnovano, da bi olajšalo proces privatizacije in vračila kmetijskih zemljišč kmetovalcem; Komisija je že v poročilu z dne 16. julija 2008 o Pregledu prehodnih ukrepov za pridobitev kmetijskih nepremičnin, določenih v Pristopni pogodbi iz leta 2003 (v nadaljnjem besedilu: vmesni pregled), poudarila, kako pomembno je, da se ta politika konča do konca predvidenega prehodnega obdobja (1).
(4)
Kljub vse večjemu zbliževanju cen zemljišč na Madžarskem s prevladujočimi cenami v EU-15 po pristopu Madžarske k Evropski uniji pa glede na informacije, ki jih je predložila Madžarska, še vedno obstaja 3- do 20-kratna razlika pri povprečnih cenah zemljišč. Čeprav popolno zbližanje cen zemljišč ni bilo niti pričakovano niti ni veljalo za potreben pogoj za končanje prehodnega obdobja, lahko opazne razlike v cenah med Madžarsko in EU-15 še vedno ovirajo nemoten napredek pri zbliževanju cen. Podobno se je razkorak med prihodki kmetijskih delavcev in kmetovalcev na Madžarskem ter prihodkom v EU-15 zmanjšal, a še vedno obstaja. Poleg tega je po podatkih urada Eurostat nedavna svetovna finančna in gospodarska kriza razmeroma močno prizadela kmetijski sektor Madžarske, saj je bil na Madžarskem leta 2009 upad realnega kmetijskega prihodka na delavca največji v Uniji (za približno 30 odstotkov, medtem ko je ustrezni prihodek v Uniji povprečno upadel za približno 12 odstotkov). Nižjemu prihodku so se pridružili slabši kreditni pogoji v primerjavi s pogoji v večini držav EU-15, tako glede nominalnih obresti kot tudi obsega kredita, ki je na voljo kmetovalcem. Finančna in gospodarska kriza je bila tudi ovira za večjo prisotnost novih finančnih institucij iz EU-15, ki je bila pričakovana po pristopu Madžarske k Evropski uniji.
(5)
Čeprav je bil med prehodnim obdobjem pri procesu vračila zemljišč dosežen napredek, proces še ni končan zaradi težav, ki so se pojavile zlasti po letu 2008. Podoben trend je mogoče opaziti tudi v zvezi s privatizacijo kmetijskih zemljišč. Pomanjkanje gotovosti glede lastniških pravic kot tudi premalo razvite kreditne in zavarovalniške možnosti za kmetovalce so dodatno oslabile madžarski trg kmetijskih zemljišč ter še vedno ovirajo njegovo pravilno delovanje.
(6)
Glede na navedeno se lahko pričakuje - kar predvidevajo tudi madžarske oblasti - da bo konec omejitev s 1. majem 2011 pomenilo pritisk na cene zemljišč na Madžarskem. Poleg tega bi bilo ob upoštevanju velikega števila udeležencev, zelo razdrobljene lastniške strukture trga kmetijskih zemljišč, ki se po pristopu ni znatno spremenila, in prevladujočega zakupa zemljišč, vpliv konca omejitev mogoče čutiti v celotnem sektorju. Zato obstaja grožnja resnih motenj na madžarskem trgu kmetijskih zemljišč ob koncu prehodnega obdobja.
(7)
Podaljšanje prehodnega obdobja iz točke 2 poglavja 3 Priloge X k Aktu o pristopu za tri leta je zato treba odobriti.
(8)
Da bi trg v celoti pripravili na liberalizacijo, je tudi v neugodnih gospodarskih razmerah še vedno najpomembnejše, da se spodbuja izboljšanje dejavnikov, kot so kreditne in zavarovalniške možnosti za kmetovalce, ter vračilo in privatizacija kmetijskih zemljišč med prehodnim obdobjem, kot je bilo že poudarjeno v vmesnem pregledu.
(9)
Povečan priliv tujega kapitala na trg kmetijskih zemljišč prav tako pomeni možne koristi za ta trg na Madžarskem. Kot je poudarjeno v vmesnem pregledu, bi imele tuje naložbe v kmetijski sektor tudi pomembne dolgoročne učinke na zagotavljanje kapitala, znanja in izkušenj, delovanje trgov zemljišč in kmetijsko produktivnost. Postopno popuščanje omejitev glede tujega lastništva med prehodnim obdobjem bi prav tako prispevalo k pripravi trga na popolno liberalizacijo -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Prehodno obdobje v zvezi s pridobitvijo kmetijskega zemljišča na Madžarskem iz točke 2 poglavja 3 Priloge X k Aktu o pristopu iz leta 2003 se podaljša do 30. aprila 2014.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 20. decembra 2010