ROZHODNUTÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI
ze dne 29. června 2012
o šetřeních a pokutách v souvislosti se zkreslováním statistik, jak je uvedeno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně
(2012/678/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně (1), a zejména na čl. 8 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1173/2011 stanoví systém sankcí za účelem posílení prosazování preventivní a nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu v eurozóně. Uvedené nařízení se vztahuje na členské státy, jejichž měnou je euro.
(2)
Pro rozpočtový dohled v eurozóně je zcela zásadní dostupnost spolehlivých fiskálních údajů. Členské státy by měly v zájmu zajištění spolehlivé a nezávislé statistiky zaručit dodržování zásady profesionální nezávislosti národních statistických úřadů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2), a dále i s ustanoveními Kodexu evropské statistiky.
(3)
Nařízení (EU) č. 1173/2011 opravňuje Komisi k dohledu nad hospodářskou a měnovou spoluprací za účelem zjišťování a odhalování zkreslování údajů o schodku veřejných financí a veřejném dluhu, jež jsou relevantní pro uplatňování systému mnohostranného dohledu a postupu při nadměrném schodku.
(4)
Komise by za tímto účelem měla provést jakákoli šetření, jež jsou zapotřebí pro potvrzení skutečnosti, že došlo ke zkreslení skutečných údajů o schodku a dluhu v důsledku úmyslu nebo hrubé nedbalosti, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1173/2011.
(5)
Je nezbytné stanovit podrobná pravidla týkající se postupů šetření, podrobná kritéria pro stanovení výše pokuty, podrobná pravidla zajišťující právo na obhajobu, přístup ke spisu, právní zastoupení, důvěrnost a ustanovení o harmonogramu a pravidla pro výběr pokut.
(6)
Rozhodnutí Komise o zahájení šetření by mělo být odůvodněno a provedené šetření by mělo být přiměřené a nemělo by překračovat rámec, jenž je nezbytný k tomu, aby se prokázalo, že došlo k možnému zkreslení příslušných údajů o schodku a veřejném dluhu.
(7)
Komise by měla být schopna při takovém šetření provádět kontroly na místě a požadovat informace od jakýchkoli subjektů, jež jsou zařazovány do sektoru vládních institucí, a to na centrální, národní a místní úrovni nebo na úrovni sociálního zabezpečení v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (3), dále jen „ESA 95“.
(8)
Zahájení šetření by měla obvykle v zájmu potvrzení důvodného podezření v návaznosti na závažné indicie o zkreslování relevantních údajů o schodku a dluhu předcházet metodická inspekce, kterou vykoná Komise (Eurostat) v souladu s článkem 11b nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (4).
(9)
Pouhé nesprávné provádění účetních pravidel ESA 95, k němuž ovšem nedošlo v důsledku úmyslu či hrubé nedbalosti, se při hodnocení, zda došlo ke zkreslení ve smyslu nařízení (EU) č. 1173/2011, za takové zkreslení nepovažuje. Z působnosti tohoto rozhodnutí jsou dále vyloučeny revize, včetně podstatných revizí z důvodu změn metodiky za všechny uplynulé roky, jež jsou jasně a náležitě vysvětleny, dále pak nepodstatné chyby a případy, v nichž dotčený členský stát vyjádřil určité pochybnosti a Komise (Eurostat) byla požádána o vysvětlení podle článku 10 nařízení (ES) č. 479/2009.
(10)
Uživatelé evropských statistik oprávněně očekávají, že statistiky jsou tvořeny statistickými orgány, jež při výkonu své činnosti postupují profesionálně a s náležitou obezřetností. Neúmyslné jednání či opomenutí by mělo být považováno za případ hrubé nedbalosti, dopustila-li se osoba odpovídající za tvorbu údajů o schodku veřejných financí a o veřejném dluhu zjevného porušení své povinnosti jednat s náležitou péčí.
(11)
Aby měl členský stát možnost řádné obhajoby, měl by být náležitě informován o zahájení šetření Komise, jakož i o jeho výsledcích. Výsledky šetření by měly být sděleny prostřednictvím zprávy Komise, jež se předává Evropskému parlamentu a Radě a zveřejňuje. Komise (Eurostat) rovněž náležitě informuje Výbor pro evropský statistický systém a Evropskou poradní komisi pro dohled nad statistikou.
(12)
V souladu s obecnými právními zásadami a judikaturou Soudního dvora Evropské unie by mělo být respektováno právo na obhajobu a zásada důvěrnosti. Členské státy by měly mít právo vyjádřit se k záležitostem šetřeným Komisí, jakož i právo přístupu ke spisu vedenému Komisí.
(13)
Doporučení předkládané Radě za účelem uložení pokuty by mělo vycházet pouze z důvodů, k nimž se mohl dotčený členský stát vyjádřit.
(14)
Měla by být stanovena kritéria pro určení výše pokuty. Tato kritéria by měla být používána k tomu, aby bylo zajištěno, že navrhovaná pokuta je stanovena v náležité výši, což ji činí účinnou, přiměřenou a odrazující, přičemž se vychází z referenční částky, která je v případě potřeby v závislosti na konkrétních okolnostech zvýšena či snížena.
(15)
Tímto rozhodnutím není dotčen výkon pravomocí Komise (Eurostatu) podle nařízení (ES) č. 479/2009.
(16)
V souladu s článkem 5 Smlouvy o Evropské unii nepřekračuje obsah a forma opatření, jež toto rozhodnutí stanovuje, rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů stanovených nařízením (EU) č. 1173/2011.
(17)
Tímto rozhodnutím není dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (5),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto rozhodnutí stanovuje podrobná pravidla týkající se postupů šetření zkreslování údajů o schodku veřejných financí a o veřejném dluhu v důsledku úmyslné či hrubé nedbalosti, podrobná pravidla týkající se práva na obhajobu a důvěrnosti, podrobná kritéria pro stanovení výše pokuty a ustanovení o harmonogramu a pravidla pro výběr pokut, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1173/2011.
2. Toto rozhodnutí se vztahuje na členské státy, jejichž měnou je euro.
KAPITOLA II
POSTUPY ŠETŘENÍ
Článek 2
Zahájení šetření
1. Komise informuje dotčený členský stát o svém rozhodnutí zahájit šetření, včetně uvedení informací o zjištění vážných indicií o existenci skutečností, které by mohly představovat zkreslování údajů o schodku veřejných financí a veřejném dluhu, jež vyplývá z manipulace takových údajů způsobené úmyslně či v důsledku hrubé nedbalosti.
2. V průběhu šetření může Komise (Eurostat) podle postupů stanovených v článcích 3 až 5 požadovat informace, vést rozhovory s osobami, provádět kontroly na místě a má umožněn přístup k účtům všech vládních subjektů na centrální, národní a místní úrovni a na úrovni sociálního zabezpečení. Komise (Eurostat) může těchto opatření k šetření využít buď jednotlivě nebo v jejich kombinaci. Je-li to vhodné, může být k šetření případně přizván účetní dvůr či jiné vrcholné kontrolní orgány dotčeného členského státu, přičemž jsou plně dodržována vnitrostátní pravidla, jež se takových orgánů týkají.
3. Komise se může rozhodnout, že šetření provede až po té, co bude vykonána metodická inspekce v souladu s rozhodnutím, jež Komise (Eurostat) přijímá podle nařízení (ES) č. 479/2009.
4. O svém rozhodnutí o zahájení šetření informuje Komise Evropský parlament a Radu.
Článek 3
Žádost o poskytnutí informací
1. Na žádost Komise poskytne jakýkoli vládní subjekt, jenž se přímo či nepřímo podílí na sestavování údajů o dluhu a schodku dotčeného členského státu, nebo jehož účty jsou používány pro sestavování takových údajů (dále jen „dotčený subjekt“), veškeré informace nezbytné pro provedení šetření. Dotčený členský stát je informován o jakékoli takové žádosti, s níž se Komise obrátí na dotčený subjekt.
2. Komise musí uvést účel žádosti, v němž je konkrétně zmíněno, že se žádost podává podle tohoto rozhodnutí, a rovněž musí uvést lhůtu pro odpověď, jež nesmí být kratší než čtyři týdny.
Článek 4
Rozhovory
Za účelem získání informací či vysvětlení týkajících se skutečností či dokumentů souvisejících s předmětem šetření může Komise vést rozhovory s jakoukoli osobou, jež se přímo či nepřímo podílí na sestavování údajů o schodku a dluhu a jež s rozhovorem souhlasí, a odpovědi takové osoby zaznamenávat. Dotčený subjekt musí být informován před uskutečněním rozhovoru s jakýmkoli zástupcem či zaměstnancem. Osoba, s níž je rozhovor veden, může požádat o poradenství poskytované zástupcem dotčeného subjektu či o právní poradenství.
Článek 5
Kontroly
1. Úředníci Komise a jiné doprovázející osoby zmocněné Komisí k provedení šetření mají oprávnění:
a)
ke vstupu do prostor dotčeného subjektu;
b)
k přístupu ke všem záznamům a účtům dotčeného subjektu, a to na všech nosičích, na nichž jsou takové informace uchovávány;
c)
k pořizování či získávání kopií či výpisů jakýchkoli záznamů či účtů, a to v jakékoli formě;
d)
k zajištění veškerých záznamů a účtů v rozsahu a po dobu, jež jsou nezbytné k získání vlastních důkazů pro účely šetření, aniž jsou ohroženy zásadních činnosti dotčeného subjektu.
e)
požadovat za podmínek stanovených v článku 4 od jakéhokoli zástupce či zaměstnance dotčeného subjektu podání vysvětlení, jež se týká skutečností či dokumentů souvisejících s předmětem a účelem šetření.
2. Úředníci Komise a jiné doprovázející osoby zmocněné Komisí k provedení šetření se prokazují písemným oprávněním, v němž je uveden předmět a účel kontroly a datum zahájení kontroly.
3. Za účelem provedení kontroly dotčený subjekt plně spolupracuje s Komisí.
4. Zaměstnanci statistických orgánů dotčeného členského státu na žádost Komise aktivně napomáhají úředníkům Komise a jiným doprovázejícím osobám zmocněným Komisí. Za tímto účelem mají oprávnění uvedená v odstavci 1.
5. Zjistí-li úředníci Komise a jiné doprovázející osoby zmocněné Komisí k provedení šetření, že subjekt nesouhlasí s kontrolou nařízenou podle tohoto článku, poskytne jim dotčený členský stát v souladu se svými vnitrostátními předpisy nezbytnou pomoc.
6. Je-li podle vnitrostátních pravidel vyžadováno k provedení kontroly soudní povolení, musí o jeho vydání Komise požádat. V takovém případě bude povolení od soudního orgánu předloženo společně s písemným oprávněním uvedeným v odstavci 2.
Článek 6
Právo na vyjádření
Před přijetím zprávy uvedené v článku 7 vyzve Komise dotčený členský stát, aby předložil písemné připomínky k předběžným zjištěním.
Výzva musí být písemná a musí obsahovat lhůtu, ve které mají být tyto připomínky předloženy, jež nesmí být kratší než čtyři týdny.
Článek 7
Podávání zpráv
1. Komise přijme zprávu, v níž jsou uvedena její zjištění a připomínky předložené dotčeným členským státem, jež se týkají provedeného šetření podle této kapitoly, a předloží ji uvedenému členskému státu.
2. Komise předává tuto zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Tato zpráva se zveřejňuje.
3. Komise (Eurostat) informuje o výsledku šetření Výbor pro evropský statistický systém a Evropskou poradní komisi pro dohled nad statistikou.
4. Jakékoli doporučení ohledně uložení pokuty dotčenému členskému státu, jež předkládá Komise Radě, musí vycházet ze zprávy uvedené v odstavci 1.
Článek 8
Doba trvání
1. Komise přijme zprávu uvedenou v článku 7 nejpozději do deseti měsíců po oznámení svého rozhodnutí o zahájení šetření podle článku 2. Ve výjimečných případech, došlo-li k maření šetření či vyžaduje-li získání informací potřebných pro šetření postupy, jež trvají příliš dlouhou dobu, může Komise prodloužit lhůtu o dalších pět měsíců.
2. Kontroly musí být dokončeny do šesti měsíců od data zahájení kontroly. Ve výjimečných případech, došlo-li k maření kontrol či vyžaduje-li získání informací souvisejících s kontrolami postupy, jež trvají příliš dlouhou dobu, může Komise prodloužit lhůtu o další tři měsíce.
KAPITOLA III
PRÁVO NA OBHAJOBU A DŮVĚRNOST
Článek 9
Právo na obhajobu
Zásada práva na obhajobu se vztahuje na jakékoli provádění tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Přístup ke spisu
Dotčený členský stát má právo požádat o přístup ke všem dokumentům a dalším faktickým materiálům, jež shromáždila Komise a jež by mohly sloužit jako podpůrné důkazy pro doporučení určené Radě, které se týká uložení pokuty uvedenému členskému státu.
Dokumenty získané dotčeným členským státem prostřednictvím přístupu ke spisu lze použít pouze pro účely tohoto rozhodnutí.
Článek 11
Právní zastupování
Dotčený členský stát, dotčený subjekt, jakákoli osoba pracující pro takový subjekt či jakákoli jiná fyzická osoba má během šetření právo na právní zastupování.
Článek 12
Důvěrnost a profesní tajemství
Šetření stanovená v kapitole II se řídí zásadami důvěrnosti a profesního tajemství. Úředníci Komise a jiné doprovázející osoby zmocněné Komisí k provedení šetření nesmějí zveřejnit informace, jež jsou získány v rámci šetření a na něž se vztahuje povinnost zachovávat profesní tajemství a jejich důvěrnost.
Dokumenty či informace, jež Komise v průběhu šetření získá, lze použít výlučně pro účely tohoto rozhodnutí.
KAPITOLA IV
KRITÉRIA PRO STANOVENÍ VÝŠE POKUTY
Článek 13
Maximální výše
Celková výše pokuty nesmí přesáhnout 0,2 % posledního oficiálního hrubého domácího produktu v běžných tržních cenách dotčeného členského státu za předcházející rok, jak je definováno v ESA 95.
Článek 14
Kritéria týkající se výše pokuty
1. Komise zajišťuje, aby doporučovaná pokuta byla účinná, přiměřená a odrazující. Pokuta se stanoví na základě referenční částky, kterou lze zvýšit či snížit podle konkrétních okolností uvedených ve třetím odstavci.
2. Referenční částka se stanoví na 5 % z dopadu zkreslení buď na výši schodku veřejných financí či na výši veřejného dluhu dotčeného členského státu pro příslušné roky, jichž se týkalo oznámení v souvislosti s postupem při nadměrném schodku, přičemž se zohlední vždy dopad většího rozsahu.
3. Komise vždy s přihlédnutím k maximální výši pokuty stanovené v článku 13 vezme příslušně v úvahu tyto okolnosti:
a)
závažnost a širší dopady zkreslení, zejména dopad zkreslení na fungování posílené správy ekonomických záležitostí v Unii;
b)
skutečnost, že ke zkreslení prokazatelně došlo buď v důsledku hrubé nedbalosti, nebo ke zkreslení prokazatelně došlo úmyslně;
c)
skutečnost, že zkreslení bylo způsobeno buď samostatným jednáním jediného subjektu, nebo šlo o společné jednání dvou či více subjektů;
d)
opakování, četnost či délku zkreslování ze strany dotčeného členského státu; v takových případech se referenční výše rovná nejvyššímu zjištěnému rozsahu a násobí se počtem let v období čtyř let od posledního oznámení, během nichž k příslušnému zkreslení došlo;
e)
míru obezřetnosti a spolupráce, které dotčený členský stát prokázal při odhalování zkreslení a v průběhu šetření, či naopak míru maření těchto činností.
Článek 15
Promlčecí lhůta pro výběr pokut
1. Právo Komise vymoci rozhodnutí přijatá Radou podle čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1173/2011 musí být uplatněno ve lhůtě pěti let.
2. Běh této lhůty počíná dnem, kdy je dotčenému členskému státu rozhodnutí Rady oznámeno.
3. Promlčecí lhůta pro vymáhání pokut se přerušuje každým úkonem Komise, jehož cílem je vymáhat platbu pokuty, nebo se pozastavuje na dobu, po kterou je pozastavena vymahatelnost platby na základě rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 16
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 29. června 2012.
DELEGIRANI SKLEP KOMISIJE
z dne 29. junija 2012
o preiskavah in globah v zvezi z izkrivljanjem statističnih podatkov, kot je navedeno v Uredbi (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju
(2012/678/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (1) in zlasti člena 8(4) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (EU) št. 1173/2011 določa sistem sankcij za okrepitev izvrševanja preventivnega in korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast v euroobmočju. Uporablja se za države članice, katerih valuta je euro.
(2)
Razpoložljivost zanesljivih fiskalnih podatkov je bistvenega pomena za proračunski nadzor v euroobmočju. Za zagotovitev zanesljivih in neodvisnih statističnih podatkov bi morale države članice spoštovati načelo strokovne neodvisnosti nacionalnih statističnih organov v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (2) in Kodeksom ravnanja evropske statistike.
(3)
Uredba (EU) št. 1173/2011 pooblašča Komisijo za nadzorovanje ekonomskega in monetarnega sodelovanja z namenom odkriti in izpostaviti izkrivljanje podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu, ki so pomembni za uporabo večstranskega nadzornega sistema in za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
(4)
V ta namen bi morala Komisija opraviti vse potrebne preiskave, da se potrdi napačno prikazovanje dejanskih podatkov o primanjkljaju in dolgu kot rezultat namere ali hude malomarnosti, kot je navedeno v členu 8(1) Uredbe (EU) št. 1173/2011.
(5)
Določiti je treba podrobna pravila v zvezi s postopki preiskav, podrobna merila za določanje zneska globe, podrobna pravila o jamčenju pravice do obrambe, dostopa do spisa, pravnega zastopanja, zaupnosti ter določbe o rokih in pobiranju glob.
(6)
Odločitev Komisije za začetek preiskave bi morala biti upravičena, preiskave pa bi morale biti sorazmerne, tako da ne bi presegale tistega, kar je potrebno za ugotovitev morebitnega izkrivljanja pomembnih podatkov o primanjkljaju in dolgu.
(7)
Pri takih preiskavah bi bilo treba Komisiji omogočiti, da izvaja inšpekcijske preglede na kraju samem in zahteva informacije od katerega koli subjekta, uvrščenega v sektor država, bodisi na centralni, federalni in lokalni ravni bodisi na ravni socialne varnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (3) (v nadaljnjem besedilu: ESR 95).
(8)
Za potrditev suma na podlagi resnih indicev o napačnem prikazovanju pomembnih podatkov o primanjkljaju in dolgu bi morala Komisija (Eurostat) pred začetkom preiskave običajno opraviti metodološki obisk v skladu s členom 11b Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (4).
(9)
Pri ocenjevanju, ali gre za napačno prikazovanje podatkov o primanjkljaju in dolgu v smislu Uredbe (EU) št. 1173/2011, se nepravilno izvajanje računovodskih pravil ESR 95, ki ni posledica namere ali hude malomarnosti, ne bi smelo obravnavati kot tako napačno prikazovanje. Iz uporabe tega sklepa so izključene tudi revizije zaradi sprememb v metodologiji za vsa pretekla leta, vključno z večjimi revizijami, ki so jasno in ustrezno pojasnjene, nepomembne napake in primeri, v katerih je zadevna država članica izrazila dvom, od Komisije (Eurostata) pa je zaprosila pojasnilo v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 479/2009.
(10)
Uporabniki evropskih statističnih podatkov upravičeno pričakujejo, da te podatke pripravljajo statistični organi, ki svoje dejavnosti opravljajo profesionalno in skrbno. Nenamerno dejanje ali opustitev je treba obravnavati kot primer hude malomarnosti, če oseba, ki je odgovorna za pripravo podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu, očitno krši svojo dolžnost skrbnega ravnanja.
(11)
Za namene obrambe bi morala zadevna država članica biti ustrezno uradno obveščena o začetku in rezultatih preiskav Komisije. Rezultate preiskav bi bilo treba sporočiti v obliki poročila Komisije, ki se pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu ter tudi objavi. Komisija (Eurostat) bi morala ustrezno obveščati Odbor za evropski statistični sistem in Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov.
(12)
Pravico do obrambe in načelo zaupnosti bi bilo treba upoštevati v skladu s splošnimi načeli prava in sodno prakso Sodišča Evropske unije. Zadevna država članica bi zlasti morala imeti pravico do zagovora pred Komisijo v času preiskav ter dostop do spisa, ki ga je pripravila Komisija.
(13)
Priporočila Svetu o naložitvi globe bi morala temeljiti izključno na razlogih, za katere je zadevna država članica imela možnost predložitve pripomb.
(14)
Opredeliti bi bilo treba merila za določanje zneska globe. S temi merili bi bilo treba zagotoviti, da je predlagana ustrezna raven globe, tako da je učinkovita, sorazmerna in odvračilna, na podlagi referenčnega zneska, prilagojenega navzgor ali navzdol, kadar je to potrebno zaradi posebnih okoliščin.
(15)
Ta sklep ne bi smel posegati v izvajanje pooblastil Komisije (Eurostata) v skladu z Uredbo (ES) št. 479/2009.
(16)
Vsebina in oblika ukrepov iz tega sklepa ne presegata tistega, kar je potrebno za dosego ciljev iz Uredbe (EU) št. 1173/2011, v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji.
(17)
Ta sklep bi bilo treba uporabljati brez poseganja v Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (5) -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
POGLAVJE I
VSEBINA IN PODROČJE UPORABE
Člen 1
Vsebina in področje uporabe
1. Ta sklep določa podrobna pravila o postopkih preiskav napačnega prikazovanja podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu, ki so posledica namere ali hude malomarnosti, podrobna pravila o pravicah do obrambe in zaupnosti, podrobna merila za določanje zneska globe ter določbe o rokih in pobiranju glob v skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) št. 1173/2011.
2. Ta sklep se uporablja za države članice, katerih valuta je euro.
POGLAVJE II
POSTOPKI PREISKAV
Člen 2
Začetek preiskav
1. Komisija uradno obvesti zadevno državo članico o svoji odločitvi o začetku preiskave in jo med drugim seznani z informacijami o resnem sumu o obstoju dejstev, ki bi se lahko izkazala za napačno prikazovanje podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu zaradi izkrivljanja takih podatkov kot posledice bodisi namere bodisi hude malomarnosti.
2. Komisija (Eurostat) lahko v času preiskave zahteva informacije, opravi razgovore z osebami, izvede inšpekcijske preglede na kraju samem ter ima vpogled v račune vseh državnih subjektov na centralni, regionalni in lokalni ravni ter na področju socialne varnosti v skladu s postopki iz členov 3 do 5. Komisija (Eurostat) lahko navedene načine preiskave izvaja posamično ali v kombinaciji. K pomoči in sodelovanju v preiskavi so prav tako lahko pozvani računsko sodišče oz. druge vrhovne revizijske institucije zadevne države članice, kadar je to primerno in kadar so v celoti upoštevana nacionalna pravila, ki urejajo takšne institucije.
3. Komisija se lahko odloči, da preiskave ne bo začela, dokler ne opravi metodološkega obiska v skladu z odločitvijo, ki jo Komisija (Eurostat) sprejme v skladu z Uredbo (ES) št. 479/2009.
4. Komisija o svoji odločitvi o začetku preiskave obvesti Evropski parlament in Svet.
Člen 3
Zahteva po informacijah
1. Kateri koli državni subjekt, ki neposredno ali posredno sodeluje pri pripravi podatkov o dolgu in primanjkljaju zadevne države članice ali katerega računi se uporabljajo za pripravo teh podatkov (v nadaljnjem besedilu: zadevni subjekt), Komisiji na njeno zahtevo predloži vse potrebne informacije za izvajanje preiskave. Zadevna država članica je obveščena o vsaki taki zahtevi, ki jo Komisija predloži zadevnemu subjektu.
2. Komisija opredeli namen zahteve, v kateri navede, da je zahteva predložena v skladu s tem sklepom, ter določi vsaj štiritedenski rok za odgovor.
Člen 4
Razgovori
Komisija lahko opravi razgovor s katero koli osebo, ki neposredno ali posredno sodeluje pri pripravi podatkov o primanjkljaju in dolgu in se strinja z razgovorom, da zbere informacije ali pojasnila o dejstvih ali dokumentih v zvezi s predmetom preiskave ter zapiše odgovore. Zadevni subjekt je obveščen pred začetkom razgovora s katerim koli od njegovih predstavnikov ali članov osebja. Oseba, pozvana na razgovor, lahko zahteva pomoč predstavnika zadevnega subjekta ali pravnega svetovalca.
Člen 5
Inšpekcijski pregledi
1. Uradniki Komisije in druge spremljevalne osebe, ki jih Komisija pooblasti za izvajanje inšpekcijskega pregleda, so pooblaščeni:
(a)
da vstopijo v katere koli prostore zadevnega subjekta;
(b)
da imajo vpogled v vse evidence in račune zadevnega subjekta, ne glede na nosilec, na katerem so shranjene;
(c)
da vzamejo ali pridobijo izvode vseh evidenc in računov ter izpiske iz njih v vsakršni obliki;
(d)
da zapečatijo vse evidence in račune v takem obsegu in za tako obdobje, kot je potrebno za zbiranje dejanskih dokazov za preiskavo, ne da bi ovirali bistvene dejavnosti zadevnega subjekta.
(e)
da v skladu s pogoji iz člena 4 od katerega koli predstavnika ali člana osebja zadevnega subjekta zahtevajo pojasnila o dejstvih ali dokumentih v zvezi s predmetom in namenom preiskave.
2. Uradniki Komisije in druge spremljevalne osebe, ki jih Komisija pooblasti za izvajanje inšpekcijskega pregleda, predložijo pisno pooblastilo, v katerem sta opredeljena predmet in namen inšpekcijskega pregleda ter datum njegovega začetka.
3. Zadevni subjekt za namene inšpekcijskega pregleda v celoti sodeluje s Komisijo.
4. Člani osebja statističnih organov zadevne države članice na zahtevo Komisije aktivno pomagajo uradnikom in drugim spremljevalnim osebam, ki jih Komisija pooblasti. V ta namen imajo pooblastila, določena v odstavku 1.
5. Kadar uradniki Komisije in druge spremljevalne osebe, ki jih Komisija pooblasti, ugotovijo, da subjekt nasprotuje inšpekcijskemu pregledu, ki je bil odrejen v skladu s tem členom, jim zadevna država članica zagotovi potrebno pomoč v skladu z nacionalnimi pravili.
6. Če je za izvajanje inšpekcijskega pregleda v skladu z nacionalnimi pravili potrebno pooblastilo pravosodnega organa, zahtevek za takšno pooblastilo vloži Komisija. V navedenih primerih se pooblastilo pravosodnega organa predloži skupaj s pisnim pooblastilom iz odstavka 2.
Člen 6
Pravica do zagovora
Komisija pred sprejetjem poročila iz člena 7 zadevne države članice pozove k predložitvi pisnih pripomb glede predhodnih ugotovitev.
To stori pisno, z navedbo vsaj štiritedenskega roka za predložitev navedenih pripomb.
Člen 7
Poročanje
1. Komisija sprejme poročilo o svojih ugotovitvah in pripombah, ki jih je predložila zadevna država članica, glede na opravljene preiskave v skladu s tem poglavjem, in ga pošlje navedeni državi članici.
2. Komisija to poročilo pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. To poročilo se objavi.
3. Komisija (Eurostat) Odbor za evropski statistični sistem in Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov obvesti o rezultatu preiskave.
4. Vsa priporočila Komisije Svetu, da zadevni državi članici naloži globo, temeljijo na poročilu iz odstavka 1.
Člen 8
Trajanje
1. Komisija poročilo iz člena 7 sprejme najpozneje deset mesecev po uradnem obvestilu o svoji odločitvi o začetku preiskave v skladu s členom 2. V izjemnih primerih oviranih preiskav ali predolgih postopkov za pridobitev informacij, potrebnih za preiskavo, lahko Komisija rok podaljša za pet mesecev.
2. Inšpekcijski pregledi se končajo v šestih mesecih od datuma njihovega začetka. V izjemnih primerih oviranih inšpekcijskih pregledov ali predolgih postopkov za pridobitev informacij v zvezi z inšpekcijskimi pregledi lahko Komisija rok podaljša za tri mesece.
POGLAVJE III
PRAVICA DO OBRAMBE IN ZAUPNOSTI
Člen 9
Pravica do obrambe
Načelo pravice do obrambe se uporablja za vsakršno izvajanje tega sklepa.
Člen 10
Dostop do spisa
Zadevna država članica ima pravico, da ji je na zahtevo omogočen dostop do vseh dokumentov in drugega dejanskega gradiva, ki jih pripravi Komisija in bi lahko služili kot dokazila za priporočilo Svetu, da naloži globo navedeni državi članici.
Dokumenti, ki jih zadevna država članica pridobi z dostopom do spisa, se uporabljajo samo za namene tega sklepa.
Člen 11
Pravno zastopanje
Zadevna država članica, kateri koli zadevni subjekt, katera koli oseba, ki dela za tak subjekt, ali katera koli druga zadevna fizična oseba ima pravico do pravnega zastopanja v času preiskav.
Člen 12
Zaupnost in poklicna skrivnost
Preiskave iz poglavja II se izvajajo v skladu z načeli zaupnosti in poklicne skrivnosti. Uradniki Komisije in druge spremljevalne osebe, ki jih Komisija pooblasti, ne razkrijejo informacij, pridobljenih v okviru preiskave, za katero velja obveznost poklicne skrivnosti in zaupnosti.
Dokumenti ali informacije, ki jih Komisija pridobi v času preiskav, se uporabljajo izključno za namene tega sklepa.
POGLAVJE IV
MERILA ZA DOLOČANJE ZNESKA GLOBE
Člen 13
Najvišji znesek
Skupni znesek globe ne presega 0,2 % zadnjega uradnega bruto domačega proizvoda po tekočih tržnih cenah zadevne države članice v predhodnem letu, kot je opredeljen v ESR 95.
Člen 14
Merila glede zneska globe
1. Komisija zagotovi, da je priporočena globa učinkovita, sorazmerna in odvračilna. Globa se določi na podlagi referenčnega zneska, ki se lahko prilagodi navzgor ali navzdol, ko se upoštevajo posebne okoliščine iz odstavka 3.
2. Referenčni znesek je enak 5 % učinka napačnega prikazovanja na ravni javnofinančnega primanjkljaja ali, če je ta učinek večji, na ravni dolga države članice za zadevna leta, zajeta v uradnem obvestilu v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
3. Komisija ob upoštevanju najvišjega zneska iz člena 13 v vsakem primeru upošteva naslednje okoliščine, kadar je to primerno:
(a)
resnost in širši učinek napačnega prikazovanja podatkov, zlasti učinek napačnega prikazovanja podatkov na delovanje okrepljenega ekonomskega upravljanja Unije;
(b)
napačno prikazovanje podatkov se je izkazalo za posledico hude malomarnosti ali napačno prikazovanje podatkov je bilo namerno;
(c)
podatke je napačno prikazoval en subjekt, ki je deloval sam, ali napačno prikazovanje podatkov je bilo rezultat usklajenega delovanja dveh ali več subjektov;
(d)
ponavljanje, pogostost ali trajanje napačnega prikazovanja podatkov zadevne države članice; v takih primerih je referenčni znesek določen glede na največji ugotovljeni učinek, ki se pomnoži s številom let v obdobju štirih let od zadnjega uradnega obvestila, v katerih so bili podatki napačno prikazani;
(e)
stopnja skrbnosti in pripravljenosti za sodelovanje zadevnih držav članic oz. njihova stopnja oviranja pri odkrivanju napačnega prikazovanja podatkov in v času preiskav.
Člen 15
Zastaralni rok za izterjavo glob
1. Pravica Komisije do izvrševanja odločitev, ki jih Svet sprejme v skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) št. 1173/2011, se uveljavi v petih letih.
2. Obdobje se začne na dan, na katerega je zadevna država članica uradno obveščena o odločitvi Sveta.
3. Zastaralni rok za izterjavo glob se prekine z vsakim dejanjem Komisije, katerega namen je izvršitev plačila globe, ali se začasno prekine za toliko časa, kolikor je začasno prekinjena izvršba plačila v skladu z odločitvijo Sodišča Evropske unije.
POGLAVJE V
KONČNA DOLOČBA
Člen 16
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 29. junija 2012