ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. října 2010
o státní podpoře C 14/09 (dříve NN 17/09), kterou Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt.
(oznámeno pod číslem K(2010) 7274)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/269/EU)
KOMISE EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62, odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 (1) ve věci podpory č. C 14/09 (dříve NN 17/09) (2),
poté, co v souladu s uvedeným článkem vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. ŘÍZENÍ
(1)
Ke konci roku 2008 se Komise z tisku dozvěděla o opatřeních přijatých Maďarskem ve prospěch společnosti Péti Nitrogénművek Zrt. (dále jen „Nitrogénművek“). Po opakované výměně informací zahájila Komise dne 29. dubna 2009 formální vyšetřovací řízení ve věci opatření představujících údajnou státní podporu.
(2)
Maďarsko ve dnech 3. a 17. srpna 2009 předložilo své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 17. července 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Připomínky přišly od čtyř zúčastněných stran: dne 18. srpna 2009 od společnosti Nitrogénművek, příjemce údajné státní podpory; dne 17. a 18. srpna 2009 od dvou dalších zúčastněných stran, které požádaly o zachování anonymity, a dne 19. srpna 2009 od ZAK S.A.
(4)
Komise ve svém dopise ze dne 21. září 2009 zaslala tyto připomínky Maďarsku. Maďarsko odpovědělo na připomínky třetích stran dopisem ze dne 20. října 2009.
(5)
Komise si dne 3. listopadu 2009 vyžádala od maďarských orgánů další informace, Maďarsko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 4. prosince 2009. Mezi útvary Komise a maďarskými úřady došlo prostřednictvím elektronické korespondence v červnu 2010 k neformální výměně informací.
II. PŘÍJEMCE
(6)
Společnost Nitrogénművek je podnik zaměřený na výrobu umělých hnojiv. Sídlo společnosti se nachází v Pétfürdő v župě Veszprém (Maďarsko), jež představuje oblast způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Společnost je hlavním výrobcem umělých hnojiv v Maďarsku a hlavním dodavatelem maďarského trhu.
(7)
Roční obrat Nitrogénművek v roce 2008 činil 64,8 miliardy HUF (přibližně 232 milionů EUR), z čehož společnost realizovala 74 % v Maďarsku a dalších 26 % vyvezla (především na trhy Evropské unie). V roce 2008 zaměstnávala společnost celkem 508 zaměstnanců. Základní kapitál společnosti činí 528 milionů HUF (přibližně 1,92 milionu EUR). Vlastní kapitál činil v roce 2008 celkem 11 miliard HUF (přibližně 40 milionů EUR).
Tabulka č. 1
Hlavní finanční údaje Nitrogénművek
2007
miliard HUF
2007
milionů EUR
2008
miliard HUF
2008
milionů EUR
Obrat
48,211
175
64,836
232
Provozní zisk
2,435
8,9
16,335
59,4
Čistý výsledek zisk/ztráta (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Zdroj: Údaje pochází z účetní závěrky společnosti za rok 2008.
(8)
Dne 19. října 2008 Nitrogénművek zastavila výrobu.
III. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dne 18. prosince 2008 maďarská vláda oznámila (4), že s cílem zajistit kontinuitu výroby umělých hnojiv v Maďarsku a v zájmu zachování pracovních míst „zachrání“ stát společnost Nitrogénművek poskytnutím finančních prostředků ke znovuzahájení výroby a k pokrytí provozních nákladů.
(10)
Dne 20. prosince 2008 vláda schválila (5) dvě samostatné státní záruky sloužící k zajištění úvěrů poskytnutých peněžním ústavem Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (dále jen „MFB“), bankou ve 100 % vlastnictví státu. Obě záruky byly poskytnuty za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % zajišťované částky.
(11)
Vedle těchto dvou státních záruk uzavřely MFB a Nitrogénművek dne 26. ledna 2009 dvě úvěrové smlouvy:
a)
„ÚVĚR A“: Investiční úvěr (6) ve výši 52 milionů EUR se splatností 6 let. Úroková sazba je šestiměsíční EURIBOR + 1,7 %. 100 % vládní záruka byla poskytnuta za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % úvěru. Zajištění pro MFB: 100 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti (7), zapsané jako druhé v pořadí (tj. v pořadí následujícím bezprostředně po níže uvedeném „úvěru B“). Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. Kapitál musí být splacen v podobě dvanácti šestiměsíčních splátek od 15. června 2009. Úroky jsou splatné každých 6 měsíců.
b)
„ÚVĚR B“: Úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF (přibližně 36 milionů EUR) poskytnutý na 4 roky s úrokovou sazbou tříměsíční BUBOR (8) +2,5 %. Úvěr je z 80 % jištěn státní zárukou za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % (z částky pokryté 80 % zárukou). Zajištění pro MFB: 80 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti zapsané jako první v pořadí. Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. V souladu s nařízením vlády je MFB oprávněna jmenovat dva členy do představenstva Nitrogénművek. Kapitál se splácí na konci splatnosti. Úroky jsou splatné každé 3 měsíce.
Tabulka č. 2
Souhrn státních opatření přijatých ve prospěch Nitrogénművek
Cíl
Výše úvěru
Úrok
Záruka
2 % předem hrazený poplatek za poskytnutí záruky, roční úroveň (9)
Hlavní zajištění poskytnutá bance
„Úvěr A“
Investice
52 milionů EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
zástavní právo na aktiva společnosti druhé v pořadí
„Úvěr B“
Financování oběžných aktiv
10 miliard HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
zástavní právo na aktiva společnosti první v pořadí
(12)
Společnost Nitrogénművek dne 26. února 2009 opět zahájila výrobu.
IV. DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(13)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. dubna 2009 si Komise položila otázku, zda Nitrogénművek představuje podnik v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“), a pokud ano, zda by na trhu dokázala získat finanční prostředky za stejných podmínek, za jakých je získala od maďarských orgánů. Komise zastávala předběžné stanovisko, že níže uvedená opatření přijatá ve prospěch společnosti mohou představovat státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, jelikož se zdá, že úvěry byly poskytnuty s úroky nižšími, než jsou standardní tržní úrokové sazby:
a)
100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR.
b)
Samotný investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR, pokud se jedná o takový existující úvěr, který byl poskytnut před poskytnutím státní záruky. (Na základě informací dostupných při zahájení řízení nebylo jasné, zda se v případě investičního úvěru jedná o již existující, nebo o nový úvěr.)
c)
80 % státní záruka poskytnutá na úvěr pro financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard.
d)
20 % úvěru pro financování oběžných aktiv nekrytých zárukou.
(14)
Komise dále usoudila, že 100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, pokud se jedná o záruku poskytnutou na již existující úvěr.
V. PŘIPOMÍNKY MAĎARSKA
(15)
Maďarsko všeobecně argumentovalo tím, že tato opatření nelze považovat za státní podporu, jelikož byla v souladu s tržními podmínkami, a protože jejich příjemci nezajistila žádné výhody. Maďarsko nezpochybňuje splnění ostatních kumulativních podmínek státní podpory, tj. poskytování státních prostředků, selektivitu, narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod.
(16)
Maďarsko zpochybňuje především skutečnost, že by společnost Nitrogénművek měla být podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Maďarské orgány tvrdí, že společnost byla zisková a v roce 2008 měla stabilní obchodní vyhlídky. Podle maďarského stanoviska byla bonita společnosti v okamžiku přijetí opatření „uspokojivá“, což mezi ratingovými kategoriemi uvedenými ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (11) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) odpovídá zařazení „BB“.
(17)
Ohledně zastavení výroby společnosti na podzim roku 2008 maďarské orgány vysvětlují, že výroba umělých hnojiv je charakterizována značnými sezónními výkyvy. Kromě toho se v důsledku finanční a hospodářské krize snížila poptávka. Společnost rozhodla o pozastavení výroby s ohledem na vysoké ceny zemního plynu (jež představují jednu z hlavních nákladových položek výroby umělých hnojiv a je měly podle předpokladů klesat) a s ohledem na významné zásoby. Maďarsko dále poznamenává, že takové pozastavení výroby není na evropském trhu ničím neobvyklým; v dotčeném období zastavila nebo omezila výrobu řada dalších výrobních podniků.
(18)
Ohledně úroků a poplatků splácených za poskytnutí úvěrů Maďarsko i nadále zastává názor, že jsou v souladu s tržními podmínkami: i) v případě „úvěru B“ je s ohledem na sdělení o referenčních sazbách nelze klasifikovat jako podporu, a ii) v případě „úvěru A“ je sice úroková sazba nižší než sazba, kterou by bylo v souladu se sdělením o referenčních sazbách možné klasifikovat jako tržní sazbu, avšak vzhledem k vysoké hodnotě zajištění ji lze přesto za tržní sazbu považovat. Maďarsko dále uvádí, že v první polovině roku 2008 bylo mezi společností a obchodními bankami uzavřeno za podobných podmínek několik smluv o poskytnutí půjček a úvěrů, které - podle názoru Maďarska - dokládají, že poplatky za „úvěry A a B“ a jejich podmínky neznamenají pro společnost žádnou výhodu oproti tržnímu financování.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(19)
Ve věci rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise připomínky od tří konkurentů (12). Všechny tři strany podpořily řízení zahájené Komisí, a argumentovaly s tím, že úvěry představují státní podporu.
(20)
Příjemce rovněž předložil připomínky, ve kterých popíral, že by opatření obnášela protiprávní státní podporu. Jeho argumenty a argumenty maďarských orgánů se do značné míry překrývaly.
VII. ODPOVĚĎ MAĎARSKA NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(21)
Ve své odpovědi poskytnuté na připomínky zúčastněných stran Maďarsko odmítá připomínky třetích stran a opakuje své argumenty, podle kterých společnost Nitrogénművek státní podporu neobdržela.
VIII. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(22)
K rozhodnutí o tom, zda nějaké konkrétní opatření představuje státní podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU, jenž stanoví, že „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(23)
Komise ve světle tohoto ustanovení vyhodnotí, zda sporná opatření přijatá ve prospěch společnosti Nitrogénművek představují státní podporu.
VIII.1 Úvěry poskytnuté ze strany MFB lze přičítat státu
(24)
Pravidla vztahující se na provoz MFB se od přijetí opatření změnila. Toto hodnocení se vztahuje na právní stav platný v okamžiku uzavření zkoumaných úvěrových smluv.
(25)
MFB je speciálně zaměřená finanční instituce vlastněná státem, která byla zřízena zvláštním zákonem (dále jen „zákon o MFB“) (13), jenž v okamžiku přijetí opatření upravoval její fungování. Podle zákona banka sleduje stanovené veřejně prospěšné cíle, jejím primárním úkolem je podpora hospodářského rozvoje a účinná spoluúčast na realizaci hospodářské politiky a rozvojové politiky vlády. Část pravidel obezřetnosti vztahujících se na obchodní banky se na MFB neuplatní, jelikož se na ni vztahují zvláštní pravidla obezřetnosti podle zákona o MFB.
(26)
Základní kapitál MFB ve výši 60 miliard HUF je ve 100 % vlastnictví maďarského státu, její akcie jsou ve smyslu zákona o MFB neprodejné. Část závazků MFB kryje státní rozpočet; zákon o rozpočtu stanoví maximální výši úvěru, kterou může MFB poskytnout, dále výši částek, za které se může zaručit. Kromě toho veškeré vyplacené dividendy plynou do státního rozpočtu. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření poskytnutá ze strany MFB zahrnují státní prostředky.
(27)
Vlastnická práva státu vykonává příslušný ministr. MFB překládá ministrovi každý rok zprávu o své činnosti; také auditor je jmenován příslušným ministrem. Členy a předsedy představenstva a dozorčí rady, jakož i generálního ředitele jmenuje a odvolává příslušný ministr.
(28)
I když státní řízení instituce neznamená, že všechny kroky instituce lze automaticky přičítat státu (14), v projednávaném případě jsou splněny veškeré podmínky definované Evropským soudním dvorem (15), ze kterých lze odvodit, že postup MFB lze přičítat státu. MFB sleduje veřejně prospěšné cíle, její právní status upravuje zvláštní zákon, je částečně osvobozena od dodržování pravidel finančního dozoru a úřady kontrolují ve významné míře její vedení. Především tedy okolnosti rozhodnutí o opatření (tj. nařízení vlády výslovně upravující podmínky záruk na úvěry poskytnutých ze strany MFB a stanovující, že MFB může za to jmenovat dva členy představenstva Nitrogénművek, čemuž předcházelo prohlášení tiskového mluvčí vlády, ve kterém oznámil, že tato opatření budou přijata) tak dokládají, že maďarské orgány byly do rozhodovacího procesu o přijetí opatření zapojeny.
(29)
Na základě výše uvedených argumentů Komise zastává názor, že postup MFB lze přičítat státu.
VIII.2 Opatření je nutné považovat za úvěry poskytnuté bezprostředně státem
(30)
Jelikož samotné úvěry lze bezprostředně přičítat státu, státní záruky poskytnuté nad tento rámec nezvyšují finanční zátěž státu ani výhody společnosti Nitrogénművek. Proto se zdá být správné zahrnout uvedené úvěry a záruky do dvou opatření, jež mají být považována za úvěry bezprostředně poskytnuté státem (jejichž náklady pro Nitrogénművek znamenají úroky z úvěrů, dále poplatek za poskytnutí záruk).
(31)
V důsledku této skutečnosti dochází k posouzení státní podpory ve světle sdělení o referenčních úrokových sazbách, jež se použije v případě úvěrů.
VIII.3 Výhoda: soulad opatření s tržními podmínkami
VIII.3.1 Finanční situace společnosti v období poskytnutí opatření
(32)
Maďarsko i nadále zastává názor, že Nitrogénművek v okamžiku poskytnutí opatření nebylo možné považovat za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Po zastavení výroby v říjnu 2008 maďarské úřady tvrdily, že se jednalo o strategické a sezónní rozhodnutí a že na podzim roku 2008 pozastavili výrobu také další účastníci trhu. Maďarsko tvrdí, že společnost lze v daném okamžiku správně považovat za firmu s ratingem „BB“.
(33)
Komise konstatuje, že navzdory zjevným potížím s likviditou, jak to ostatně dokládají také důkazy předložené Maďarskem, hodnota vlastního kapitálu společnosti přesáhla výši jejího základního kapitálu, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a z hlediska celého roku 2008 byl provozní výsledek i čistý zisk kladný. Zdá se tedy, že podmínky uvedené v bodech 9-11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci nejsou splněny.
(34)
Z vyšetřování však vyplynulo, jmenovitě z účetní závěrky společnosti za rok 2008, že společnost Nitrogénművek potřebovala k znovuzahájení výroby státní prostředky. Účetní závěrka za rok 2008 zdůraznila: „Finanční a hospodářská krize vzniklá v průběhu druhé poloviny roku [2008] zasáhla i společnost. U agrárních subjektů využívajících výrobky z umělých hnojiv se objevily finanční potíže, prodeje výrobků společnosti se tak zredukovaly na minimum. Z finančních a ekonomických důvodů společnost dne 18. října 2008 zastavila provoz svých výrobních kapacit. V zájmu opětovného zahájení provozu vlastník společnosti zahájil jednání se zástupci vlády. Jako výsledek jednání […] vláda poskytla za účelem zajištění dodávek dusíkatých hnojiv v Maďarsku […] státní solidární záruku.“ (16) Z účetní závěrky lze dále vyvodit také to, že úvěr na financování oběžných aktiv byl k znovuzahájení výroby nutný, dále že část těchto prostředků byla příjemcem využita na úhradu závazků vůči dodavatelům, splatných k 31. prosinci 2008 (17).
(35)
Podle názoru Komise nelze společnost, která zastavila výrobu, a není ji schopna bez státní pomoci znovu zahájit - nezávisle na důvodech vedoucích k zastavení - považovat za zdravou a životaschopnou společnost. Z účetní závěrky jednoznačně vyplývá, že společnost se potýkala s vážným nedostatkem likvidity, dále že zásah státu měl zásadní význam z hlediska přístupu ke zdrojům.
(36)
Co se týče bonity společnosti, Komise pochybuje o tom, že by údajný rating „BB“ odrážel skutečnou finanční situaci Nitrogénművek v okamžiku přijetí opatření. Komise zaprvé konstatuje, že Maďarsko nepředložilo ratingovou zprávu od nezávislé ratingové agentury nebo finanční instituce. Údajný rating „BB“ lze přičíst MFB, která z hlediska zmiňovaných opatření postupovala nikoli jako nezávislá finanční instituce usilující o fundovaný obchodní posudek, ale jako nástroj státu (v souladu s výslovným rozhodnutím vlády). Už jen kvůli tomto faktu lze hodnověrnost „ratingu“ zpochybnit. Zadruhé, Maďarsko neposkytlo žádné informace o tom, jakou metodu MFB použila a z jakých informací vycházela při stanovení finanční situace společnosti. Zatřetí, s ohledem na skutečnost, že společnost Nitrogénművek v období poskytnutí opatření nevykonávala výrobní činnost a zjevně urgentně potřebovala finanční zdroje, bez kterých by výrobu nedokázala znovu zahájit (podrobně k tomu viz výše 34. a 35. bod odůvodnění), nelze věřit tvrzení, že její finanční situaci bylo možné považovat za „uspokojivou“. S ohledem na výše uvedená fakta a nezávisle na minulých výsledcích společnosti má Komise za to, že údajný rating „BB“ nelze brát v tomto případě při posouzení, zda lze opatření na základě sdělení o referenčních sazbách klasifikovat jako státní podporu, v potaz.
(37)
V důsledku těchto skutečností nelze podle názoru Komise společnost považovat za podnik se stabilní finanční situací. Z podání lze jednoznačně vyčíst, že bojovala s vážnými obtížemi v oblasti likvidity, a nebyla schopna opět zahájit výrobu (viz 34. a 35. bod odůvodnění). Společnost je tedy třeba považovat za podnik ve špatné finanční situaci, čemuž ve sdělení o referenčních sazbách odpovídá nejnižší ratingové zařazení (kategorie „CCC“).
VIII.3.2 Zajištění
(38)
Mezi aktivy nabídnutými jako zajištění figurují nemovitosti, budovy a strojní zařízení několika výrobních provozů Nitrogénművek (18).
(39)
Co se týče hodnoty aktiv zatížených zástavním právem, předložilo Maďarsko znalecký odhad vyhotovený společností […] (19) v polovině roku 2008. Podle tohoto odhadu činí tržní cena aktiv zatížených zástavním právem přibližně […] milionů EUR, řádná účetní hodnota činí přibližně […] milionů EUR. Podle propočtů MFB činila likvidační hodnota aktiv vážená s rizikovým činitelem přibližně […] milionů EUR.
(40)
S ohledem na skutečnost, že souhrnná hodnota dvou zkoumaných úvěrů činí 88 milionů EUR (tj. podle nejobezřetnějších odhadů činila hodnota zajištění [více než 70] % úvěrů), má Komise za to, že transakce disponuje vysokou úrovní zajištění. I když je zástavní právo zajišťující „úvěr A“ zapsané jako druhé v pořadí, případné pohledávky vyplývající z této transakce lze uspokojit po uspokojení pohledávek vyplývajících z „úvěru B“.
(41)
Okolnost, že zajištění jsou vystavena na MFB a nikoli přímo na stát, nemá význam. Podle maďarského práva (20), pokud je ručitel povinen uspokojit pohledávky založené na ručení, veškerá práva související s úvěrem sloužícím jako základ přechází na něj. Pokud tedy Nitrogénművek nesplatí úvěry a MFB uplatní záruku, může na základě ručení souvisejícího s úvěrovou smlouvou uspokojit pohledávky státu.
(42)
Kromě toho v případě „úvěru B“ je stát oprávněn jmenovat dva členy do představenstva společnosti, kteří disponují právem veta v otázce výplaty dividend, poskytování dalších zástav třetím osobám čí v otázce rozhodování o přijetí dalších úvěrů přesahujících částku 100 milionů HUF.
(43)
S ohledem na tyto aspekty se Komise přiklání k názoru, že z hlediska sdělení o referenčních sazbách charakterizovala obě transakce vysoká úroveň zajištění.
VIII.3.3 Srovnatelné tržní úrokové sazby
(44)
Ve svém podání Maďarsko prezentuje několik údajně „srovnatelných“ úvěrových smluv uzavřených mezi soukromými bankami a společností Nitrogénművek, aby doložilo, že poplatky byly v souladu s tržními podmínkami.
(45)
Tyto příklady ale nejsou srovnatelné, takže z hlediska tohoto hodnocení nejsou relevantní. Zaprvé se jich velká část vztahuje na nižší částky a na kontokorentní úvěry (21). Zadruhé úrokové sazby účtované bankami jsou vyšší, než jsou úroky v případě zkoumaných úvěrů (22). A nakonec to nejdůležitější, všechny tyto úvěry byly poskytnuty před hospodářskou krizí, většinou v první polovině roku 2008. Obchodní podmínky platné v tomto období nelze srovnávat s podmínkami období prosinec 2008-leden 2009, kdy finanční krize vrcholila.
VIII.3.4 Směrodatné úrokové sazby podle sdělení o referenčních sazbách
(46)
Ke stanovení, zda daný úvěr obsahuje státní podporu, a pokud ano, v jaké míře, používá Komise ve svém sdělení o referenčních sazbách náhradní hodnoty pro tržní úrokové sazby. Podle sdělení o referenčních sazbách je nutné u základních úrokových sazeb používat různé úrokové marže v závislosti na ratingu a dostupných zajištění.
(47)
S ohledem na příslušné datum hodnocení a s ohledem na skutečnost, že k uzavření definitivních, pro strany právně závazných smluv (tj. úvěrových smluv) došlo dne 26. ledna 2009, skutečné kompenzační plnění finančního balíčku se musí porovnat s referenční úrokovou sazbou platnou v tento den (základní úroková sazba plus příslušná marže).
(48)
Co se týče použité úrokové marže, v souladu s výše uvedenými skutečnostmi Komise zastává názor, že společnost Nitrogénművek patřila do nejnižší kategorie tabulky referenčních úrokových sazeb, a transakce charakterizovala vysoká úroveň zajištění. Vyplývá z toho, že jako referenční tržní úrokovou sazbu lze vzít základní úrokovou sazbu navýšenou o marži ve výši 400 bazických bodů.
(49)
Skutečné finanční náklady „úvěru A“ (EUR) dne 26. ledna 2009 činily 4,362 % (23). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 8,99 % (24). Celkové finanční náklady „úvěru A“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
(50)
Skutečné finanční náklady „úvěru B“ (HUF) činí 12,44 % (25). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 14,01 % (26). Celkové finanční náklady „úvěru B“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
VIII.4 Závěry ohledně státní podpory
(51)
Jak je uvedeno výše, opatření byla financována ze státních zdrojů, a lze je přičítat státu.
(52)
Společnost Nitrogénművek získala finanční prostředky za výhodnějších podmínek, než za jakých by je získala z tržních zdrojů. Opatření tedy znamenala pro společnost výhodu.
(53)
Kromě toho má zmiňovaná výhoda selektivní charakter, protože se opatření vztahovala pouze na Nitrogénművek.
(54)
Tato selektivní opatření pravděpodobně narušují hospodářskou soutěž, protože společnosti zajišťují oproti konkurentům výhodu; obchod s umělými hnojivy mezi členskými státy je navíc rozsáhlý.
(55)
Z výše uvedeného vyplývá, že „úvěry A a B“ představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. PŘÍPADNÁ PODPORA POSKYTNUTÁ VE PROSPĚCH MFB
(56)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení se Komise zmínila o možnosti, že 100 % záruka poskytnutá na „úvěr A“ může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, jelikož z jednotlivých protikladných informací bylo možné vyvodit, že v případě investičního úvěru se jedná o existující úvěr (v takovém případě lze dodatečnou záruku považovat za podporu poskytnutou bance, jež má zvýšit pravděpodobnost splacení úvěru). V průběhu kontroly však bylo prokázáno, že se v případě „úvěru A“ jednalo o nový úvěr podepsaný dne 26. ledna 2009, a 100 % státní záruka tak není státní podporou poskytnutou ve prospěch MFB.
X. SLUČITELNOST PODPORY SE VNITŘNÍM TRHEM
X.1 Obecné poznámky
(57)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU stanoví výjimky z všeobecného pravidla uvedeného čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(58)
Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě těchto výjimek. Již na začátku je však třeba poznamenat, že Maďarsko nepředložilo žádné argumenty týkající se slučitelnosti s vnitřním trhem.
X.2 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 SFEU
(59)
Podmínky pro osvobození uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto případě uplatnit, jelikož opatření není sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, ani nebylo poskytnuto za účelem náhrady škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených rozdělením této země.
X.3 Výjimky podle čl. 107 odst. 3 SFEU
(60)
Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. a), c) a d), následně pak na základě čl. 107 odst. 3 písm. b).
(61)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. V okamžiku přistoupení bylo celé území Maďarska považováno za takovou oblast, a většina regionů země je k takové podpoře způsobilá (27).
(62)
Slučitelnost státní podpory poskytované podporovaným oblastem upravují Pokyny Komise k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“ (28). Opatření však nejsou s pokyny k regionální podpoře v souladu. Co se týče investičního úvěru, byl poskytnut na investici již dokončenou (29), takže požadavek na pobídkový účinek vyžadovaný pokyny k regionální podpoře není splněn. Co se týče případné provozní podpory, tato podpora nenapomáhá rozvoji žádné hospodářské činnosti nebo hospodářské oblasti, dále není časově omezená, není postupně snižována a není přiměřená z hlediska nápravy specifického hospodářského znevýhodnění (30).
(63)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že podpora není způsobilá k odchylce stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(64)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) se stanoví schválení podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala vícero pokynů a sdělení, ve kterých vysvětluje uplatňování odchylky stanovené v uvedeném ustanovení.
(65)
S ohledem na pokyny pro záchranu a restrukturalizaci Komise poznamenává, že (nezávisle na tom, zda byla společnost podle pokynů způsobilá k získání podpory) podmínky pro slučitelnou podporu nebyly zjevně splněny. Co se týče podpory na záchranu, opatření nebyla omezena na nezbytné minimum, jelikož přesahují 6 měsíců; dále maďarské orgány nedoložily, že by opatření byla opodstatněna závažnými sociálními problémy a že nebudou mít příliš nepříznivý dopad na další členské státy. Co se týče podpory na restrukturalizaci, z důvodu nepředložení plánu restrukturalizace nemůže Komise vyhodnotit, zda by podpora napomohla obnovení dlouhodobé životaschopnosti, dále zda by byla omezena na minimum, nebo zda by bylo zamezeno přílišnému narušení hospodářské soutěže.
(66)
Komise konstatuje, že opatření jsou neslučitelná jako podpory na záchranu a restrukturalizaci.
(67)
Komise se domnívá, že kvůli povaze a znakům podpory nelze na tento případ použít žádnou výjimku stanovenou v jiných pokynech a sděleních vydaných v rámci čl. 107 odst. 3 písm. c).
(68)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU mohou být za slučitelné prohlášeny podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu. Tento bod se v tomto případě evidentně nepoužije.
X.4 Posouzení slučitelnosti na základě dočasné rámce
(69)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(70)
Komise konstatuje, že projednávaná podpora nemá za cíl napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu.
(71)
Ohledně nápravy vážné poruchy v hospodářství některého členského státu Komise přijala dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (31) (dále jen „dočasný rámec“).
(72)
Komise na základě finančních údajů předložených maďarskými orgány (32) zastává názor, že společnost před vypuknutím světové finanční a hospodářské krize nevykazovala problémy. Konkrétněji, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, její vlastní kapitál přesahoval její základní kapitál, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a za celý rok 2008 měla pozitivní provozní výsledek i čistý zisk. Problémy vedoucí k zastavení výroby se začaly objevovat po příchodu krize. Komise proto zastává názor, že dne 1. července 2008 společnost Nitrogénművek nepředstavovala podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Je tudíž způsobilá k podpoře podle dočasného rámce.
(73)
Opatření ovšem nejsou v souladu s bodem 4.2 dočasného rámce „slučitelnost nižší částky podpory“, jelikož nebyla poskytnuta jako režim podpory, a celková výše podpory zřejmě přesáhla 500 000 EUR. Kromě toho, i kdyby byly záruky hodnoceny odděleně, neodpovídají opatřením ve formě záruk podle bodu 4.3 dočasného rámce, jelikož uhrazené poplatky za poskytnutí záruky (33) nedosahují mezní hodnoty „safe harbour“ prémie (34) podle dočasného rámce. Maďarsko dále nedoložilo, že by bylo splněno kritérium vztahující se na mzdové náklady. Finanční balík nepředstavuje podporu na výrobu ekologicky šetrných výrobků (bod 4.5), ani se nejedná o rizikový kapitál (bod 4.6).
(74)
Co se týče opatření formou subvencované půjčky podle bodu 4.4 dočasného rámce, tato se vztahuje na smlouvy o půjčkách s libovolnou splatností, uzavřené do 31. prosince 2010 (35). Smlouvy o zkoumaných opatřeních byly uzavřeny po vstupu dočasného rámce v platnost a rovněž před 31. prosincem 2010, takže opatření mohla být způsobilá.
(75)
Komise ovšem poznamenává, že skutečná kompenzace transakcí se nachází pod minimální úrokovou sazbou považovanou podle dočasného rámce za slučitelnou.
(76)
Podle příslušného ustanovení „Komise bude uznávat, že veřejné nebo soukromé půjčky jsou poskytovány s úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, kterou do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie na úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb.“
(77)
V případě úvěru v EUR („úvěr A“) odpovídá rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 64 bazickým bodům. Kromě toho jednodenní úroková sazba Evropské centrální banky (EONIA) činila dne 26. ledna 2009 (36) 1,228 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce (viz 48. bod odůvodnění výše) se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 5,868 %. Skutečné finanční náklady transakce (4,362 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
(78)
V případě úvěru v HUF („úvěr B“) maďarské orgány ve věci č. N 78/2009 (37) potvrdily, že rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činí 26 bazických bodů. Kromě toho jednodenní úroková sazba Maďarské národní banky činila dne 26. ledna 2009 (38) 9,14 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 13,40 %. Skutečné finanční náklady transakce (12,44 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
X.5 Závěry ohledně slučitelnosti
(79)
Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že „úvěry A a B“ jsou na základě dočasného rámce zčásti slučitelné jako opatření ve formě subvencované půjčky.
(80)
Konkrétně má Komise za to, že rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou je neslučitelný, zatímco rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou a směrodatnou tržní úrokovou sazbou je podle dočasného rámce slučitelný.
XI. NAVRÁCENÍ
(81)
V souladu s SFEU a ustálenou judikaturou Soudního dvora je Komise - pokud zjistí, že podpora je neslučitelná s vnitřním trhem - oprávněna rozhodnout o tom, že dotčený stát ji zruší nebo upraví (39). Povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží podle stálé judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (40). Podle Soudního dvora je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (41).
(82)
V návaznosti na výše zmíněnou judikaturu článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (42) stanovil, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(83)
S ohledem na skutečnost, že zkoumaná opatření lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, je tedy nutné neslučitelnou část vrátit s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory. Podporu je nutné vrátit od okamžiku, kdy se na straně příjemce objevila výhoda, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci poskytnuta podpora, a do data skutečného navrácení zahrnuje také příslušné úroky.
(84)
S ohledem na výše uvedený oddíl X.5 se neslučitelná podpora obsažená v opatřeních vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(85)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů.
XII. ZÁVĚR
(86)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že „úvěry A a B“ poskytnuté společnosti Nitrogénművek představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Dále Komise konstatuje, že „úvěr A“ a „úvěr B“ jsou jako subvencované úvěry částečně slučitelné s vnitřním trhem podle dočasného rámce. Konkrétně, slučitelný je rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a směrodatnou tržní úrokovou sazbou. Oproti tomu rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou není slučitelný s vnitřním trhem.
(88)
S ohledem na skutečnost, že „úvěr A“ a „úvěr B“ lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, musí být neslučitelná část navrácena s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory.
(89)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů. Tato částka se vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasné rámce a celkovými skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(90)
Dále Komise konstatuje, že 100 % záruka poskytnutá k „úvěru A“ nepředstavuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR a úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF, které Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
Článek 2
1. Státní podpora, kterou Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávně poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., je zčásti slučitelná a zčásti neslučitelná s vnitřním trhem.
2. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a příslušnou referenční úrokovou sazbou je slučitelná s vnitřním trhem.
3. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce je neslučitelná s vnitřním trhem.
4. Maďarsko od převzetí oznámení o tomto rozhodnutí ukončí poskytování státní podpory uvedené v odst. 3.
Článek 3
1. Maďarsko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v čl. 2 odst. 3.
2. Navrácené částky musí obsahovat úroky vypočítané od počátečního data poskytnutí částek jejich příjemci do okamžiku jejich skutečného navrácení.
3. V souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 musí být úroky vypočítány jako složený úrok.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3 musí proběhnout bez odkladu a účinně.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno nejpozději do čtyř měsíců od jeho oznámení.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od tohoto oznámení Maďarsko poskytne Komisi následující informace:
a)
celková částka, kterou musí příjemce navrátit (jistina a úroky);
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných v zájmu provedení tohoto rozhodnutí;
c)
dokumenty dokládající, že příjemce byl vyzván k navrácení podpory.
2. Maďarsko bude Komisi průběžně informovat o opatřeních přijatých na vnitrostátní úrovni za účelem provedení tohoto rozhodnutí až do okamžiku úplného navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3. Maďarsko na žádost Komise okamžitě předloží informace související s opatřeními již přijatými a plánovanými v zájmu provedení tohoto rozhodnutí. Dále poskytne podrobné informace ohledně částek a úroků, které příjemce již navrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.
V Bruselu dne 27. října 2010.
SKLEP KOMISIJE
z dne 27. oktobra 2010
o državni pomoči C 14/09 (ex NN 17/09) Madžarske za družbo Péti Nitrogénművek Zrt.
(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7274)
(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2011/269/EU)
KOMISIJA EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
ob upoštevanju odločitve Komisije o začetku postopka iz člena 108(2) PDEU (1) v zvezi z državno pomočjo C 14/09 (ex NN 17/09) (2),
po pozivu vsem zainteresiranim stranem v skladu z navedenimi določbami, naj predložijo svoje pripombe v skladu s temi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
Komisija je konec leta 2008 od medijev izvedela za ukrepe, ki jih je nameravala Madžarska sprejeti v korist družbe Péti Nitrogénművek Zrt. (v nadaljnjem besedilu: družba Nitrogénművek). Po večkratni izmenjavi informacij je Komisija 29. aprila 2009 začela formalni postopek preiskave v zvezi z ukrepi, ki domnevno pomenijo državno pomoč.
(2)
Madžarska je svoje pripombe v zvezi z odločitvijo Komisije o začetku postopka predložila 3. in 17. avgusta 2009.
(3)
Odločitev o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije17. julija 2009 (3). Komisija je prejela pripombe od štirih zainteresiranih strani: 18. avgusta 2009 od družbe Nitrogénművek, tj. upravičenke ukrepov, ki domnevno pomenijo državno pomoč; 17. in 18. avgusta 2009 od dveh zainteresiranih strani, ki svoje identitete nista želeli razkriti; in 19. avgusta 2009 od družbe ZAK S.A.
(4)
Komisija je pripombe posredovala Madžarski v dopisu z dne 21. septembra 2009. Madžarska je na pripombe tretjih oseb odgovorila z dopisom z dne 20. oktobra 2009.
(5)
Komisija je od madžarskih organov 3. novembra 2009 zahtevala dodatne informacije, pri čemer je Madžarska odgovorila z dopisom z dne 4. decembra 2009. Službe Komisije in madžarski organi so si junija 2010 po elektronski pošti dodatno neuradno izmenjali informacije.
II. UPRAVIČENKA
(6)
Družba Nitrogénművek je proizvajalka umetnih gnojil. Sedež ima na Madžarskem v mestu Pétfürdő v okrožju Veszprém, ki je območje, ki prejema pomoč v skladu s členom 107(3)(a) PDEU. Družba je glavna proizvajalka gnojil na Madžarskem in glavna dobaviteljica za madžarski trg.
(7)
Leta 2008 je imela družba Nitrogénművek 64,8 milijarde HUF (pribl. 232 milijonov EUR) prometa, pri čemer je bilo 74 % tega prometa ustvarjenega na madžarskem trgu, 26 % pa z izvozom (predvsem na trge EU). Leta 2008 je bilo v družbi zaposlenih 508 oseb. Delniški kapital družbe je 528 milijonov HUF (pribl. 1,92 milijona EUR). Leta 2008 je imela družba 11 milijard HUF (pribl. 40 milijonov EUR) skupnega lastniškega kapitala.
Preglednica 1
Glavni finančni podatki za družbo Nitrogénművek
Leto 2007
v milijardah HUF
Leto 2007
v milijonih EUR
Leto 2008
v milijardah HUF
Leto 2008
v milijonih EUR
Promet
48,211
175
64,836
232
Izid iz rednega poslovanja
2,435
8,9
16,335
59,4
Neto rezultat dobiček/izguba (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Vir: Podatki iz računovodskih izkazov družbe iz leta 2008.
(8)
Družba Nitrogénművek je 18. oktobra 2008 ustavila svojo proizvodnjo.
III. OPIS UKREPA
(9)
Madžarska vlada je 18. decembra 2008 sporočila (4), da bo država zaradi zagotavljanja nadaljnje proizvodnje gnojil na Madžarskem in ohranitve delovnih mest „rešila“ družbo Nitrogénművek z zagotovitvijo sredstev za ponovni zagon proizvodnje in pokritje stroškov poslovanja.
(10)
Vlada je 20. decembra 2008 odobrila (5) dve ločeni državni poroštvi za zavarovanje dveh posojil, ki ju je odobrila madžarska razvojna banka v 100-odstotni državni lasti (Magyar Fejlesztési Bank Zrt., v nadaljnjem besedilu: banka MFB). Obe poroštvi sta bili odobreni na podlagi vnaprejšnje enkratne premije v višini 2 % zajamčenega zneska.
(11)
Banka MFB in družba Nitrogénművek sta na podlagi teh dveh državnih poroštev 26. januarja 2009 sklenili dva sporazuma o posojilu:
(a)
POSOJILO A: investicijsko posojilo (6) v višini 52 milijonov EUR z dospelostjo šestih let. Obrestna mera je šestmesečni EURIBOR + 1,7 %. Za 100-odstotno državno poroštvo je določena vnaprejšnja enkratna premija v višini 2 % zneska posojila. Zavarovanje za banko MFB: 100-odstotno državno poroštvo, drugovrstna (tj. razvrščena tik za posojilom B spodaj) zastavna pravica na premoženju (7). Za državo ni bilo določeno nobeno posebno zavarovanje. Glavnico je treba odplačati v 12 šestmesečnih obrokih, pri čemer naj bi se prvi obrok plačal 15. junija 2009. Obresti se plačajo vsakih šest mesecev.
(b)
POSOJILO B: posojilo za tekoče poslovanje v višini 10 milijard HUF (pribl. 36 milijonov EUR), odobreno za štiri leta, pri čemer je obrestna mera trimesečni BUBOR (8) + 2,5 %. Posojilo je zavarovano z 80-odstotnim državnim poroštvom z vnaprejšnjo enkratno premijo v višini 2 % (zneska, zavarovanega z 80-odstotnim poroštvom). Zavarovanje za banko MFB: 80-odstotno državno poroštvo, prvovrstna zastavna pravica na premoženju. Za državo ni bilo določeno nobeno posebno zavarovanje. Banka MFB je lahko v skladu s sklepom vlade imenovala dva člana izvršilnega odbora družbe Nitrogénművek. Glavnica mora biti odplačana ob dospelosti. Obresti se plačajo vsake tri mesece.
Preglednica 2
Povzetek državnih ukrepov v korist družbe Nitrogénművek
Cilj
Znesek posojila
Obresti
Poroštvo
2-odstotna vnaprejšnja provizija za poroštvo, letna (9)
Glavni zavarovanji za banko
Posojilo A
naložbe
52 milijonov EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
drugovrstna zastavna pravica na premoženju
Posojilo B
tekoče poslovanje
10 milijard HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
prvovrstna zastavna pravica na premoženju
(12)
Družba Nitrogénművek je ponovno zagnala proizvodnjo 26. februarja 2009.
IV. RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA
(13)
Komisija je v odločitvi o začetku postopka z dne 29. aprila 2009 postavila vprašanje, ali je družba Nitrogénművek podjetje v težavah v skladu s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (10) (v nadaljnjem besedilu: Smernice za reševanje in prestrukturiranje), in če je, ali bi lahko pridobila finančna sredstva na trgu pod enakimi pogoji, kot so jih zagotovili madžarski organi. Komisija je sprejela predhodno stališče, da bi lahko naslednji ukrepi, odobreni družbi, pomenili nezdružljivo državno pomoč, ker so bili odobreni po obrestni meri, nižji od tržne:
(a)
100-odstotno državno poroštvo za investicijsko posojilo v višini 52 milijonov EUR;
(b)
samo investicijsko posojilo v višini 52 milijonov EUR, če gre za obstoječe posojilo, odobreno pred državnim poroštvom (na podlagi podatkov, ki so bili na voljo ob začetku postopka, ni bilo jasno, ali je investicijsko posojilo obstoječe ali novo posojilo);
(c)
80-odstotno državno poroštvo za posojilo za tekoče poslovanje v višini 10 milijonov HUF;
(d)
20-odstotni nezajamčeni del posojila za tekoče poslovanje.
(14)
Komisija je menila tudi, da bi lahko 100-odstotno državno poroštvo za zavarovanje investicijskega posojila pomenilo pomoč v korist banke MFB, če gre za poroštvo za obstoječe posojilo.
V. PRIPOMBE MADŽARSKE
(15)
Madžarska trdi, da ukrepov na splošno ni mogoče šteti za državno pomoč, ker so bili v skladu s tržnimi pravili in zato niso pomenili nobene prednosti za upravičenko. Madžarska ne izpodbija drugih kumulativnih meril državne pomoči, tj. prenosa državnih sredstev, selektivnosti, izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino.
(16)
Madžarska zlasti nasprotuje trditvi, da bi bila lahko družba Nitrogénművek obravnavana kot podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje. Madžarski organi trdijo, da je bila družba donosna in da so bile napovedi njenega poslovanja leta 2008 stabilne. Madžarska meni, da bi se lahko kreditna sposobnost družbe ob odobritvi ukrepov štela za „zadovoljivo“, kar ustreza oceni „BB“ glede na kategorije ocene kreditne sposobnosti iz Sporočila Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (11) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o referenčnih obrestnih merah).
(17)
V zvezi z ustavitvijo proizvodnje družbe jeseni 2008 so madžarski organi pojasnili, da je za industrijo gnojil na splošno značilna velika sezonskost. Poleg tega se je zaradi razvijajoče se finančne in gospodarske krize zmanjšalo povpraševanje. Družba se je odločila, da bo ustavila proizvodnjo zaradi visokih cen plina (ki pomenijo pomemben sestavni del stroškov pri proizvodnji gnojil in ki naj bi se znižale) ter znatnih nakopičenih zalog. Madžarska prav tako ugotavlja, da takšne ustavitve proizvodnje na evropskem trgu niso redke; več proizvodnih obratov je v istem obdobju ustavilo ali omejilo proizvodnjo.
(18)
Kar zadeva plačane obresti in provizije za poroštvo, Madžarska trdi, da so v skladu s tržnimi pravili: (i) v primeru posojila B se obresti in provizije ne morejo šteti za pomoč v skladu s sporočilom o referenčnih obrestnih merah, (ii) v primeru posojila A pa je obrestna mera nižja od obrestne mere, ki bi se štela za skladno s tržnimi pravili ob upoštevanju sporočila o referenčnih obrestnih merah, vendar se lahko glede na zavarovanje visoke vrednosti kljub temu šteje za skladno s tržnimi pravili. Madžarska prav tako trdi, da je bilo v prvi polovici leta 2008 med družbo in zasebnimi bankami sklenjenih več posojilnih pogodb in pogodb o kreditni liniji pod podobnimi pogoji, kar naj bi po njenem mnenju pomenilo, da premije in pogoji posojil A in B niso pomenili nobene prednosti za družbo v primerjavi s tržnim financiranjem.
VI. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(19)
Komisija je v zvezi z odločitvijo o začetku postopka prejela pripombe od treh konkurenčnih družb (12). Vse strani so podprle preiskavo Komisije in so trdile, da posojili pomenita državno pomoč.
(20)
Pripombe je predložila tudi upravičenka, ki je nasprotovala trditvi, da ukrepi pomenijo nezakonito državno pomoč. Večji del njenih utemeljitev se je prekrival z utemeljitvami, ki so jih predložili madžarski organi.
VII. PRIPOMBE MADŽARSKE O UGOTOVITVAH ZAINTERESIRANIH STRANI
(21)
Madžarska je v svojem odgovoru na pripombe zainteresiranih strani zavrnila pripombe tretjih oseb in ponovila svoje trditve, da družba Nitrogénművek ni prejela državne pomoči.
VIII. OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU
(22)
Komisija mora za ugotovitev, ali ukrep pomeni državno pomoč, oceniti, ali izpodbijani ukrep izpolnjuje pogoje iz člena 107(1) PDEU. V tem členu je navedeno: „Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.
(23)
Komisija bo glede na to določbo v nadaljevanju ocenila, ali izpodbijani ukrepi v korist družbe Nitrogénművek pomenijo državno pomoč.
VIII.1 Za posojila pri banki MFB je odgovorna država
(24)
Predpisi o delovanju banke MFB so se po odobritvi ukrepov spremenili. Ta ocena se nanaša na pravni položaj ob sklenitvi sporazumov o posojilu, ki sta predmet preiskave.
(25)
Banka MFB je državna specializirana finančna institucija, katere ustanovitev in delovanje je ob odobritvi ukrepov urejal (poseben) pravni akt (v nadaljnjem besedilu: akt MFB) (13). Banka v skladu s tem aktom izpolnjuje nekatere javnopolitične cilje; njena temeljna naloga je zlasti spodbujati gospodarski razvoj ter učinkovito prispevati k izvajanju gospodarske in razvojne politike države. Del bonitetnih pravil, ki veljajo za komercialne banke, ne velja za MFB, ker zanjo veljajo posebna bonitetna pravila v skladu z aktom MFB.
(26)
Osnovni kapital banke MFB, ki znaša 60 milijard HUF, je v 100-odstotni lasti madžarske države, pri čemer se z njenimi delnicami v skladu z aktom MFB ne trguje. Nekatere obveznosti banke MFB se krijejo iz osrednjega državnega proračuna; proračunsko pravo določa najvišji znesek posojil banke MFB in dovoljene zneske poroštev. Poleg tega se vse izplačane dividende stekajo v osrednji proračun. Zato Komisija ugotavlja, da ukrepi, ki jih je odobrila banka MFB, vključujejo državna sredstva.
(27)
Za državne lastninske pravice v banki je odgovoren pristojni minister. Banka MFB vsako leto poroča pristojnemu ministru o svojem delovanju; pristojni minister imenuje tudi revizorja. Člane in predsednika upravnega in nadzornega odbora ter izvršnega direktorja imenuje in razreši pristojni minister.
(28)
Čeprav javni nadzor nad institucijo ne pomeni, da je za vse ukrepe te institucije samodejno odgovorna država (14), so v zadevnem primeru izpolnjeni potrebni pogoji, ki jih določa Sodišče (15), kar pomeni, da je za ravnanje banke MFB odgovorna država. Banka MFB izpolnjuje javnopolitične cilje, njen pravni status ureja ločena zakonodaja, delno je izvzeta iz finančne nadzorne ureditve, poleg tega pa javni organi izvajajo zelo strog nadzor nad upravljanjem. Zlasti je treba zaradi okoliščin, v katerih se je odločalo o ukrepih (tj. sklep vlade, s katerim je bilo poroštvo izdano izrecno za posojili, ki ju je odobrila banka MFB, in ki določa, da lahko banka MFB v zameno imenuje dva člana odbora družbe Nitrogénművek, pri čemer je uradna govorka pred sprejetjem tega sklepa javno napovedala, da bodo ukrepi odobreni), ugotoviti, da so madžarski organi sodelovali pri sprejetju teh odločitev.
(29)
Na podlagi navedenega Komisija meni, da je za ukrepe banke MFB odgovorna država.
VIII.2 Ukrepe je treba oceniti kot neposredna državna posojila
(30)
Ker je za posojila neposredno odgovorna država, dodatna državna poroštva ne pomenijo večje finančne obremenitve za državo ali prednosti za družbo Nitrogénművek. Zato se zdi primerno, da se zadevni posojili in poroštvi zajamejo v dva ukrepa, ki se ocenita kot neposredni posojili države (pri čemer bo strošek za družbo Nitrogénművek zajemal obresti za posojilo in premijo za poroštvo).
(31)
Zato je treba pri oceni državne pomoči upoštevati sporočilo o referenčnih obrestnih merah, ki velja za posojila.
VIII.3 Prednost: skladnost ukrepov s trgom
VIII.3.1 Finančno stanje družbe ob odobritvi ukrepov
(32)
Madžarska trdi, da družbe Nitrogénművek ob odobritvi ukrepov ni bilo mogoče opredeliti kot podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje. Kar zadeva ustavitev proizvodnje družbe iz oktobra 2008, madžarski organi trdijo, da je bila to strateška in sezonska odločitev ter da je jeseni 2008 proizvodnjo ustavilo tudi več drugih udeležencev na trgu. Madžarska trdi, da bi se morala družba v zadevnem obdobju upravičeno obravnavati kot družba z oceno BB.
(33)
Komisija ugotavlja, da družba kljub očitnim likvidnostnim težavam glede na to, da so dokazi, ki jih je predložila Madžarska, pokazali, da je skupni lastniški kapital družbe presegel njen delniški kapital, v skladu z domačim pravom ni izpolnjevala meril za uvedbo kolektivnih postopkov insolventnosti, njeno poslovanje in neto rezultat za celotno leto 2008 pa sta bila pozitivna. Zato se zdi, da pogoji iz točk 9-11 smernic za reševanje in prestrukturiranje niso izpolnjeni.
(34)
Vendar je na podlagi preiskave, zlasti na podlagi računovodskih izkazov družbe iz leta 2008, jasno, da je družba Nitrogénművek potrebovala javna sredstva za ponovni zagon dejavnosti. V računovodskih izkazih iz leta 2008 je bilo dejansko poudarjeno naslednje: „V drugi polovici [leta 2008] je finančna in gospodarska kriza prizadela družbo. Njene stranke so bile v finančnih težavah, zato je promet z izdelki družbe Nitrogénművek dosegel najnižjo raven. Družba je 18. oktobra 2008 ustavila proizvodnjo zaradi finančnih in gospodarskih razlogov. Da bi se lahko proizvodnja ponovno zagnala, je lastnik družbe začel pogovore z vlado. Zato je vlada izdala poroštvo, da bi zagotovila oskrbo z gnojili na Madžarskem.“ (16) Finančna poročila kažejo tudi, da je bilo posojilo za tekoče poslovanje potrebno za ponovni zagon dejavnosti in da se je del zneska porabil za plačilo dobaviteljskih kreditov, ki bi zapadli 31. decembra 2008 (17).
(35)
Komisija meni, da se družba, ki po ustavitvi proizvodnje brez državne pomoči ne more ponovno zagnati dejavnosti, ne glede na to, kakšni so razlogi za ustavitev proizvodnje, ne more šteti za zdravo in uspešno družbo. Na podlagi finančnih poročil je jasno, da je imela družba resne likvidnostne težave in da je bilo posredovanje države bistveno za zbiranje sredstev.
(36)
Kar zadeva kreditno sposobnost družbe, Komisija dvomi, da domnevna ocena BB izraža dejansko finančno stanje družbe Nitrogénművek ob odobritvi ukrepov. Prvič, Komisija ugotavlja, da Madžarska ni zagotovila bonitetne ocene, ki bi jo pripravila neodvisna bonitetna agencija ali finančna institucija. Domnevna ocena BB je pripisana banki MFB, ki je za namene zadevnih ukrepov delovala v imenu države (dejansko v skladu z izrecnim sklepom vlade) in ne kot neodvisna finančna institucija, ki bi poskušala izvesti razumno tržno oceno. Že to lahko povzroči dvome v verodostojnost „ocene“. Drugič, Madžarska ni zagotovila popolnoma nobenih informacij o metodologiji in osnovnih informacijah, ki jih je banka MFB uporabila pri določanju finančnega stanja družbe. Tretjič, glede na dejstvo, da družba Nitrogénművek ob odobritvi ukrepa ni imela proizvodne dejavnosti in da je očitno nujno potrebovala finančna sredstva, brez katerih ne bi mogla ponovno zagnati proizvodnje (za podrobnosti glej uvodni izjavi 34 in 35 zgoraj), ni mogoče trditi, da bi se lahko finančni položaj štel za „zadovoljivega“. Komisija na podlagi teh posebnih okoliščin in ne glede na preteklo uspešnost družbe meni, da se v tem primeru domnevna ocena BB ne more uporabiti za oceno državne pomoči v zvezi z ukrepi v skladu s sporočilom o referenčnih obrestnih merah.
(37)
Na koncu Komisija meni, da se družba ne more obravnavati kot finančno močna družba. Na podlagi predloženih pripomb je jasno, da je imela družba resne likvidnostne težave in da ni mogla ponovno zagnati dejavnosti (glej uvodni izjavi 34 in 35 zgoraj). Zato se lahko obravnava, da je bilo njeno finančno stanje slabo, kar ustreza najnižji oceni iz sporočila o referenčnih obrestnih merah (ocena CCC).
VIII.3.2 Zavarovanja
(38)
Sredstva, zagotovljena kot zavarovanja, vključujejo zemljišča, zgradbe in stroje več različnih proizvodnih obratov (18) družbe Nitrogénművek.
(39)
Kar zadeva vrednost zastavljenega premoženja, je Madžarska predložila poročilo o oceni, ki ga je sredi leta 2008 pripravilo podjetje […] (19). V skladu s to oceno je bila tržna vrednost zastavljenega premoženja pribl. […] milijonov EUR, vrednost nadzorovane likvidacije pa pribl. […] milijonov EUR. Banka MFB je izračunala, da je likvidacijska vrednost sredstev, prilagojena tveganju, pribl. […] milijonov EUR.
(40)
Glede na to, da je skupna vrednost obeh posojil, ki sta predmet preiskave, 88 milijonov EUR (kar pomeni, da vrednost zavarovanj po najprevidnejši oceni znaša [več kot 70] % posojil), Komisija meni, da so transakcije dobro zavarovane. Čeprav so zastavne pravice za posojilo A drugovrstne, se lahko vse terjatve na podlagi te transakcije poravnajo po poplačilu terjatev na podlagi posojila B.
(41)
Dejstvo, da ima zastavno pravico za zavarovanje banka MFB in ne neposredno država, ni bistveno. Če mora porok poravnati terjatve na podlagi poroštva, se v skladu z madžarsko zakonodajo (20) vse pravice v zvezi z zadevnim posojilom prenesejo nanj. Če torej družba Nitrogénművek ne odplača posojil in banka MFB unovči poroštvo, se lahko terjatve države poravnajo na podlagi zastavnih pravic v skladu s sporazumom o posojilu.
(42)
Poleg tega je imela država, kar zadeva posojilo B, pravico do imenovanja dveh članov izvršilnega odbora družbe s pravico veta v zvezi s katero koli odločitvijo o izplačilu dividend, odobritvi dodatnih zavarovanj tretjim osebam, ali najemu dodatnih posojil, ki presegajo 100 milijonov HUF.
(43)
Ob upoštevanju teh elementov Komisija meni, da sta bili obe transakciji, tj. posojilo A in posojilo B, dobro zavarovani za namene sporočila o referenčnih obrestnih merah.
VIII.3.3 Primerljive tržne obrestne mere
(44)
Madžarska je v svojih predloženih pripombah predstavila več domnevno „primerljivih“ posojil, sklenjenih med zasebnimi bankami in družbo Nitrogénművek, pri čemer je bil njen cilj dokazati, da so finančni stroški na podlagi javnih ukrepov v skladu s tržnimi pravili.
(45)
Vendar ti primeri niso primerljivi in zato niso bistveni za to oceno. Prvič, večinoma so povezani z nižjimi zneski in kreditnimi linijami na tekočem računu (21). Drugič, obrestne mere, ki so jih zaračunale banke, so višje od obrestnih mer, ki so predmet ocene (22). Nazadnje in najpomembneje, vsa posojila so bila odobrena pred krizo, zlasti v prvi polovici leta 2008. Trgovinski pogoji v tem obdobju niso primerljivi s pogoji v obdobju od decembra 2008 do januarja 2009, ko je finančna kriza dosegla svoj vrh.
VIII.3.4 Standardne obrestne mere v skladu s sporočilom o referenčnih obrestnih merah
(46)
Da se ugotovi, ali posojilo vključuje državno pomoč, in če jo, kolikšna je, Komisija uporabi približek za tržne obrestne mere v skladu s sporočilom o referenčnih obrestnih merah. V skladu s tem sporočilom je treba izhodiščni obrestni meri dodati ustrezne diferencirane razlike, odvisno od ocene kreditne sposobnosti posojilodajalca in zavarovanja, ki je na voljo.
(47)
Glede na upoštevani datum ocene in glede na to, da sta bila končna zavezujoča akta o „odobritvi“ (tj. sporazuma o posojilu) sprejeta 26. januarja 2009, je treba referenčno obrestno mero (izhodiščna obrestna mera in ustrezna razlika) na ta dan primerjati z ustreznimi dejanskimi obrestmi za finančni paket.
(48)
V zvezi z razliko, ki jo je treba uporabiti, kot je podrobno določeno zgoraj, Komisija meni, da je družba Nitrogénművek spadala v najnižjo kategorijo iz preglednice referenčnih obrestnih mer in da so bile transakcije dobro zavarovane. Zato se lahko povečanje izhodiščne obrestne mere za 400 bazičnih točk šteje za standardno tržno obrestno mero.
(49)
Skupni dejanski stroški financiranja posojila A (EUR) so 26. januarja 2009 znašali 4,362 % (23). V primerjavi s tem je ustrezna standardna referenčna obrestna mera na ta dan znašala 8,99 % (24). Skupni stroški financiranja posojila A so tako nižji od standardne obrestne mere, zato ima družba zaradi ukrepa prednost.
(50)
Skupni dejanski stroški financiranja posojila B (HUF) znašajo 12,44 % (25). V primerjavi s tem je ustrezna referenčna obrestna mera na ta dan znašala 14,01 % (26). Skupni stroški financiranja posojila B so tako nižji od standardne obrestne mere, zato ima družba zaradi ukrepa prednost.
VIII.4 Sklepne ugotovitve o prisotnosti pomoči
(51)
Kot je navedeno zgoraj, so ukrepi financirani iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država.
(52)
Družba Nitrogénművek je finančna sredstva prejela pod ugodnejšimi pogoji, kot bi jih zbrala na trgih. Zato ima družba zaradi ukrepov prednost.
(53)
Poleg tega je prednost selektivna, saj so ukrepi omejeni na družbo Nitrogénművek.
(54)
Ti selektivni ukrepi verjetno izkrivljajo konkurenco, ker družbi zagotavljajo prednost glede na konkurenčne družbe, trgovina z gnojili med državami članicami pa je obsežna.
(55)
Zato pomenita posojili A in B državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
IX. MOREBITNA POMOČ BANKI MFB
(56)
Komisija je v odločitvi o začetku postopka navedla možnost, da bi lahko bilo 100-odstotno poroštvo za posojilo A državna pomoč v korist banke MFB glede na dejstvo, da se je na podlagi nasprotnih informacij sklepalo, da je investicijsko posojilo obstoječe posojilo (v tem primeru bi se lahko poznejše poroštvo štelo za pomoč banki, ker se je s tem povečala verjetnost vračila). Vendar je preiskava pokazala, da je posojilo A novo posojilo, ki je bilo sklenjeno 26. januarja 2009, zato 100-odstotno poroštvo za posojilo A ni vključevalo državne pomoči banki MFB.
X. ZDRUŽLJIVOST POMOČI Z NOTRANJIM TRGOM
X.1 Splošno
(57)
Člen 107(2) in (3) PDEU določa izjeme od splošnega pravila, da državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom, kot je navedeno v členu 107(1).
(58)
V nadaljevanju bo Komisija ocenila združljivost ukrepov v skladu s temi izjemami. Vendar je treba na začetku opozoriti, da Madžarska ni predložila nobenih argumentov glede združljivosti ukrepov z notranjim trgom.
X.2 Izjeme iz člena 107(2) PDEU
(59)
Izjeme iz člena 107(2) PDEU v tem primeru ne veljajo, ker ukrep nima socialnega značaja, ni dodeljen posameznim potrošnikom, ni pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, ter ni pomoč, dodeljena gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije, ki jih je prizadela delitev te države.
X.3 Izjeme iz člena 107(3) PDEU
(60)
Dodatne izjeme so določene v členu 107(3) PDEU. V nadaljevanju bo Komisija najprej ocenila morebitno združljivost ukrepov v skladu s členom 107(3)(a), (c) in (d) ter na koncu v skladu s členom 107(3)(b).
(61)
V členu 107(3)(a) je navedeno, da se lahko za združljivo z notranjim trgom razglasi „pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika“. Ob pristopu se je celotno ozemlje Madžarske obravnavalo kot takšno območje, pri čemer je večina njenih regij še vedno upravičena do takšne pomoči (27).
(62)
Združljivost državne pomoči za območja, ki prejemajo pomoč, urejajo Smernice Komisije o državni regionalni pomoči za 2007-2013 (v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni pomoči) (28). Vendar ukrepi niso v skladu s smernicami o regionalni pomoči. Investicijsko posojilo je bilo odobreno za naložbo, ki je bila že zaključena (29), zato ni spodbujevalnega učinka, kot se zahteva v smernicah o regionalni pomoči. Kar zadeva morebitno pomoč za tekoče poslovanje, ta pomoč ne pospešuje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij in ni časovno omejena, degresivna ali sorazmerna s tem, kar je potrebno za odpravo posebnih gospodarskih težav (30).
(63)
Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da za pomoč ne velja odstopanje iz člena 107(3)(a) PDEU.
(64)
V členu 107(3)(c) je predvidena odobritev državne pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Komisija je pripravila več smernic in sporočil, ki pojasnjujejo, kako bo uporabljala odstopanje iz navedene določbe.
(65)
Kar zadeva smernice za reševanje in prestrukturiranje, se po mnenju Komisije zdi, da (ne glede na to, ali je bila družba upravičena do pomoči v skladu s smernicami) merila za združljivost pomoči niso izpolnjena. Kar zadeva pomoč za reševanje, ukrepi niso omejeni na nujno potrebno, saj trajajo več kot šest mesecev; ni bilo dokazano, da so upravičeni na podlagi resnih socialnih težav ali da ne bodo imeli neupravičenih negativnih učinkov prelivanja na druge države članice. Kar zadeva pomoč za prestrukturiranje, Komisija brez načrta za prestrukturiranje ne more oceniti, ali se bo s pomočjo obnovila dolgoročna sposobnost preživetja družbe, ali bo omejena na nujno potrebno in ali se bodo preprečila neupravičena izkrivljanja konkurence.
(66)
Komisija tako ugotavlja, da ukrepi kot pomoč za reševanje ali prestrukturiranje niso združljivi.
(67)
Komisija meni, da zaradi narave in značilnosti pomoči v tem primeru ne velja nobena izjema iz drugih objavljenih smernic in sporočil v skladu s členom 107(3)(c).
(68)
V členu 107(3)(d) PDEU je navedeno, da se lahko za združljivo z notranjim trgom razglasi pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v EU v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. Jasno je, da v tem primeru to ne velja.
X.4 Ocena združljivosti v skladu z začasnim okvirom
(69)
V členu 107(3)(b) PDEU je navedeno, da se lahko za združljivo z notranjim trgom razglasi „pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“.
(70)
Komisija ugotavlja, da zadevna pomoč ni namenjena pospeševanju izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa.
(71)
V zvezi z odpravljanjem resne motnje v gospodarstvu države članice je Komisija sprejela Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (31) (v nadaljnjem besedilu: začasni okvir).
(72)
Komisija meni, da finančni podatki, ki so jih predložili madžarski organi (32), ne kažejo, da bi imela družba pred začetkom svetovne finančne in gospodarske krize težave. Kot je navedeno že v uvodni izjavi 33, je njen skupni lastniški kapital presegel njen delniški kapital, v skladu z domačim pravom ni izpolnjevala meril za uvedbo kolektivnih postopkov insolventnosti, njeno poslovanje in neto rezultat pa sta bila za celotno leto 2008 pozitivna. Težave, zaradi katerih je bila proizvodnja zaustavljena, so se pojavile po začetku krize. Komisija torej meni, da družbe Nitrogénművek 1. julija 2008 ni bilo mogoče opredeliti kot podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje. Zato je upravičena do pomoči v skladu z začasnim okvirom.
(73)
Kljub temu ukrepi niso v skladu s točko 4.2 začasnega okvira, tj. „združljivo omejeno ravnjo pomoči“, ker niso bili odobreni v obliki sheme pomoči in ker se zdi, da znesek pomoči presega 500 000 EUR. Tudi če bi se poroštva obravnavala ločeno, niso v skladu s točko 4.3 začasnega okvira kot ukrepi v obliki poroštev, ker so plačane provizije za poroštvo (33) nižje od veljavnih premij varnega pristana (34) v skladu z začasnim okvirom. Poleg tega Madžarska ni dokazala, da je bilo izpolnjeno merilo mase plač. Finančni paket ni niti pomoč za proizvodnjo zelenih izdelkov (točka 4.5) niti rizični kapital (točka 4.6).
(74)
Kar zadeva ukrep subvencioniranega posojila iz točke 4.4 začasnega okvira, to velja za posojila, ki niso časovno omejena in so bila sklenjena pred 31. decembrom 2010 (35). Ukrepi, ki so predmet preiskave, so bili odobreni po začetku veljavnosti začasnega okvira in pred 31. decembrom 2010 ter bi zato lahko bili upravičeni.
(75)
Vendar Komisija ugotavlja, da so bile dejanske obresti za transakcije nižje od najnižje obrestne mere, ki se šteje za združljivo v skladu z začasnim okvirom.
(76)
V skladu z zadevno določbo „bo Komisija dovolila dodeljevanje javnih ali zasebnih posojil po obrestni meri, ki je najmanj enaka obrestni meri centralne banke za depozite čez noč, ter proti plačilu premije, ki je enaka razliki med povprečno enoletno medbančno obrestno mero in povprečno obrestno mero centralne banke za depozite čez noč v obdobju od 1. januarja 2007 do 30. junija 2008, in premije za kreditno tveganje, ki ustreza profilu tveganja prejemnika, kot je določeno v Sporočilu Komisije o spremembi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj“.
(77)
Kar zadeva posojilo v eurih (posojilo A), je razlika med povprečno enoletno medbančno obrestno mero in povprečno medbančno obrestno mero za depozite čez noč v obdobju od 1. januarja 2007 do 30. junija 2008 64 bazičnih točk. Poleg tega je bila 26. januarja 2009 obrestna mera Evropske centralne banke za depozite čez noč (EONIA) (36) 1,228 %. Glede na oceno kreditne sposobnosti upravičenke in zavarovanje transakcije (glej odstavek (48) zgoraj) je treba tej izhodiščni obrestni meri dodati 400 bazičnih točk. Zato bi bila subvencionirana obrestna mera, dovoljena v skladu z začasnim okvirom, 5,868 %. Dejanski stroški financiranja transakcije (4,362 %) so pod to obrestno mero.
(78)
Kar zadeva posojilo v madžarskih forintih (posojilo B), so madžarski organi v zadevi N 78/09 (37) potrdili, da je razlika med povprečno enoletno medbančno obrestno mero in povprečno medbančno obrestno mero za depozite čez noč v obdobju od 1. januarja 2007 do 30. junija 2008 26 bazičnih točk. Poleg tega je bila 26. januarja 2009 obrestna mera madžarske centralne banke za depozite čez noč (38) 9,14 %. Glede na oceno kreditne sposobnosti upravičenke in zavarovanje transakcije je treba tej izhodiščni obrestni meri dodati 400 bazičnih točk. Zato bi bila subvencionirana obrestna mera, dovoljena v skladu z začasnim okvirom, 13,40 %. Dejanski stroški financiranja transakcije (12,44 %) so pod to obrestno mero.
X.5 Sklepni ugotovitvi o združljivosti
(79)
Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da sta posojili A in B delno združljivi kot ukrepa subvencioniranega posojila v skladu z začasnim okvirom.
(80)
Natančneje, Komisija meni, da je razlika med dejanskimi obrestmi za transakcije in subvencionirano obrestno mero nezdružljiva; razlika med subvencionirano obrestno mero in standardno tržno obrestno mero pa je na podlagi začasnega okvira združljiva.
XI. VRAČILO
(81)
V skladu s PDEU in uveljavljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije je Komisija pristojna za odločitev, ali mora zadevna država pomoč odpraviti ali spremeniti, če ugotovi, da je pomoč nezdružljiva z notranjim trgom (39). Sodišče vedno tudi razsodi, da je cilj obveznosti države glede odprave pomoči, ki jo Komisija šteje za nezdružljivo z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjega stanja (40). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je navedeni cilj dosežen, ko upravičenec povrne znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je imel glede na konkurenčne družbe na trgu, ter ko je ponovno vzpostavljeno stanje pred plačilom pomoči (41).
(82)
V skladu s sodno prakso člen 14 Uredbe (ES) št. 659/1999 (42) določa, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč […]“.
(83)
Ker je treba obravnavane ukrepe šteti za nezakonito in delno nezdružljivo pomoč, je treba nezdružljivi del povrniti, da se ponovno vzpostavi stanje na trgu pred dodelitvijo pomoči. Zato mora vračilo zajemati obdobje od dne, ko je upravičenka dobila prednost, tj. ko je bila pomoč upravičenki na voljo, pri čemer mora plačevati obresti, dokler ne izvede vračila.
(84)
V skladu z oddelkom X.5 zgoraj je element nezdružljive pomoči pri ukrepih izračunan kot razlika med subvencionirano obrestno mero, združljivo v skladu z začasnim okvirom, in skupnimi dejanskimi stroški financiranja (tj. obrestna mera in premija za poroštvo), s katerimi je bilo financiranje zagotovljeno.
(85)
Natančni znesek, ki ga je treba povrniti, morajo izračunati madžarski organi.
XII. SKLEPNE UGOTOVITVE
(86)
Na podlagi navedenega Komisija meni, da ukrepi posojil A in B v korist družbe Nitrogénművek pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
(87)
Poleg tega Komisija ugotavlja, da sta posojili A in B delno združljivi z notranjim trgom kot ukrepa subvencioniranega posojila v skladu z začasnim okvirom. Zlasti je združljiva razlika med subvencionirano obrestno mero v skladu z začasnim okvirom in standardno tržno obrestno mero. Po drugi strani je razlika med dejanskimi obrestmi za transakcije in subvencionirano obrestno mero nezdružljiva z notranjim trgom.
(88)
Ker je treba posojili A in B šteti za nezakonito in delno nezdružljivo pomoč, mora družba Nitrogénművek nezdružljivi del povrniti, da se ponovno vzpostavi stanje na trgu pred dodelitvijo pomoči.
(89)
Natančni znesek, ki ga je treba povrniti, morajo izračunati madžarski organi. Izračunan je kot razlika med subvencionirano obrestno mero, združljivo v skladu z začasnim okvirom, in skupnimi dejanskimi stroški financiranja (tj. obrestna mera in premija za poroštvo), s katerimi je bilo financiranje zagotovljeno.
(90)
Komisija tudi ugotavlja, da 100-odstotno poroštvo za posojilo A ni pomenilo državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU v korist banke MFB -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Investicijsko posojilo v višini 52 milijonov EUR in posojilo za tekoče poslovanje v višini 10 milijard HUF, ki ju je Madžarska odobrila družbi Péti Nitrogénművek Zrt., pomenita državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
Člen 2
1. Državna pomoč, ki jo je Madžarska nezakonito odobrila družbi Péti Nitrogénművek Zrt. v nasprotju s členom 108(3) PDEU, je delno združljiva in delno nezdružljiva z notranjim trgom.
2. Nezakonita državna pomoč, tj. razlika med subvencionirano obrestno mero v skladu z začasnim okvirom in ustrezno referenčno obrestno mero, je združljiva z notranjim trgom.
3. Nezakonita državna pomoč, tj. razlika med dejanskimi obrestmi za ukrepe in subvencionirano obrestno mero v skladu z začasnim okvirom, je nezdružljiva z notranjim trgom.
4. Madžarska se vzdrži dodeljevanja državne pomoči iz odstavka 3 od datuma priglasitve tega sklepa.
Člen 3
1. Upravičenka Madžarski povrne pomoč iz člena 2(3).
2. Znesek, ki ga je treba povrniti, vključuje obresti od datuma, ko je bila pomoč upravičenki na voljo, do datuma dejanskega vračila.
3. Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.
Člen 4
1. Vračilo pomoči iz člena 2(3) se izvede takoj in učinkovito.
2. Madžarska zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma njegove priglasitve.
Člen 5
1. V dveh mesecih od priglasitve tega sklepa predloži Madžarska Komisiji naslednje informacije:
(a)
skupni znesek (glavnica in obresti pri vračilu), ki ga mora upravičenka vrniti;
(b)
podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;
(c)
listine, ki dokazujejo, da se je od upravičenke zahtevalo vračilo pomoči.
2. Madžarska obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz člena 2(3) in obresti ne konča. Madžarska na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo pomoči, ki jih je upravičenka že povrnila.
Člen 6
Ta sklep je naslovljen na Republiko Madžarsko.
V Bruslju, 27. oktobra 2010