ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 31. března 2011
o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU
(2011/292/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 240 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/937/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se přijímá její jednací řád (1), a zejména na článek 24 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby bylo možno rozvíjet aktivity Rady ve všech oblastech, které vyžadují nakládání s utajovanými informacemi, je vhodné zavést komplexní bezpečnostní systém ochrany utajovaných informací vztahující se na Radu, její generální sekretariát a členské státy.
(2)
Toto rozhodnutí by se mělo uplatňovat v případech, kdy Rada, její přípravné orgány a generální sekretariát Rady nakládají s utajovanými informacemi EU.
(3)
V souladu s vnitrostátními právními předpisy a v míře nezbytné pro fungování Rady by členské státy měly dodržovat toto rozhodnutí v případech, kdy jejich příslušné orgány, pracovníci nebo dodavatelé nakládají s utajovanými informacemi EU, aby měl každý jistotu, že utajovaným informacím EU je poskytována rovnocenná úroveň ochrany.
(4)
Rada a Komise se zavázaly k uplatňování rovnocenných bezpečnostních standardů pro ochranu utajovaných informací EU.
(5)
Rada zdůrazňuje, že je důležité, aby se Evropský parlament a další orgány, agentury, instituce nebo úřady EU případně připojily k uplatňování zásad, standardů a pravidel pro ochranu utajovaných informací, které jsou nezbytné pro ochranu zájmů Unie a jejích členských států.
(6)
Základní zásady a minimální standardy stanovené tímto rozhodnutím pro ochranu utajovaných informací EU uplatňují v rámci své vnitřní organizace agentury a subjekty EU zřízené podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii, Europol a Eurojust podle ustanovení svých příslušných zřizovacích aktů.
(7)
Bezpečnostní pravidla na ochranu utajovaných informací EU přijatá Radou jsou uplatňována v rámci operací pro řešení krizí zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii a jejich pracovníky.
(8)
Bezpečnostní pravidla na ochranu utajovaných informací EU přijatá Radou uplatňují zvláštní zástupci EU a členové jejich týmů.
(9)
Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny články 15 a 16 Smlouvy o fungování Evropské unie a jejich prováděcí akty.
(10)
Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny platné postupy členských států v oblasti informování jejich národních parlamentů o činnostech Unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účel, oblast působnosti a definice
1. Toto rozhodnutí stanoví základní zásady a minimální bezpečnostní standardy pro ochranu utajovaných informací EU.
2. Tyto základní zásady a minimální standardy jsou použitelné pro Radu a generální sekretariát Rady a dodržují je členské státy v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy tak, aby měl každý jistotu, že utajovaným informacím EU je poskytována rovnocenná úroveň ochrany.
3. Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí definice uvedené v dodatku A.
Článek 2
Definice utajovaných informací EU, stupně utajení a označení
1. „Utajovanými informacemi EU“ se rozumějí jakékoli informace nebo materiály označené stupněm utajení EU, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou poškodit zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států.
2. Utajované informace EU jsou utajovány jedním z následujících stupňů utajení:
a) TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo vést k mimořádně závažnému poškození podstatných zájmů Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
b) SECRET UE / EU SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo závažně poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
c) CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
d) RESTREINT UE / EU RESTRICTED: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo být nevýhodné pro zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států.
3. Utajované informace EU jsou označeny stupněm utajení podle odstavce 2. Mohou nést doplňující označení uvádějící oblast činnosti, k níž se vztahují, identifikující původce, omezující distribuci či použití nebo uvádějící informace o způsobilosti k předání.
Článek 3
Pravidla stanovování stupňů utajení
1. Příslušné orgány zajistí odpovídající utajení utajovaných informací EU, jejich jasné označení jako utajované informace a zachování stupně utajení pouze po nezbytnou dobu.
2. Bez předchozího písemného souhlasu původce nelze snížit ani zrušit stupeň utajení utajovaných informací EU a ani nelze změnit či zrušit žádné z označení uvedených v čl. 2 odst. 3.
3. Rada schválí bezpečnostní politiku pro vytváření utajovaných informací EU, která zahrnuje praktickou příručku pro stanovování stupňů utajení.
Článek 4
Ochrana utajovaných informací
1. Ochrana utajovaných informací EU se řídí tímto rozhodnutím.
2. Držitel jakékoli utajované informace EU je odpovědný za její ochranu v souladu s tímto rozhodnutím.
3. Pokud členské státy poskytnou v rámci struktur či sítí Evropské unie utajované informace označené vnitrostátním stupněm utajení, Rada a generální sekretariát Rady tyto informace chrání v souladu s požadavky na ochranu utajovaných informací EU na odpovídající úrovni podle srovnávací tabulky stupňů utajení uvedené v dodatku B.
4. Velké množství či kompilace utajovaných informací EU mohou být důvodem pro úroveň ochrany odpovídající vyššímu stupni utajení.
Článek 5
Řízení bezpečnostních rizik
1. Bezpečnostní rizika související s utajovanými informacemi EU jsou řízena jako proces. Tento proces je zaměřen na určení známých bezpečnostních rizik, na stanovení bezpečnostních opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou úroveň v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými tímto rozhodnutím a na uplatňování těchto opatření v souladu s koncepcí hloubkové ochrany podle dodatku A. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje.
2. Bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU během celého jejich životního cyklu musí být přiměřená zejména stupni utajení, podobě a objemu informací nebo materiálů, umístění a konstrukci zařízení, v nichž jsou utajované informace EU uloženy, a na místě vyhodnocené hrozby škodlivých nebo TRÈStných činností, včetně vyzvědačství, sabotáže nebo terorismu.
3. V pohotovostních plánech se zohlední potřeba chránit utajované informace EU v mimořádných situacích s cílem předejít neoprávněnému přístupu, vyzrazení nebo ztrátě integrity či dostupnosti.
4. Plány zajištění kontinuity provozu zahrnují preventivní a nápravná opatření, která minimalizují dopad velkých selhání nebo incidentů na nakládání s utajovanými informacemi EU a na ukládání těchto informací.
Článek 6
Provádění tohoto rozhodnutí
1. V případě potřeby Rada na doporučení Bezpečnostního výboru schválí bezpečností politiky, kterými se stanoví prováděcí opatření k tomuto rozhodnutí.
2. Bezpečnostní výbor může na své úrovni schválit bezpečnostní pokyny, které doplní nebo podpoří toto rozhodnutí a veškeré bezpečnostní politiky schválené Radou.
Článek 7
Personální bezpečnost
1. Personální bezpečností se rozumí uplatňování opatření, jež zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU je umožněn pouze osobám, které:
-
potřebují znát utajované informace,
-
jsou případně bezpečnostně prověřeny pro odpovídající stupeň utajení a
-
byly poučeny o svých povinnostech.
2. Bezpečnostní prověrka slouží k tomu, aby určila, zda může být určitá osoba s přihlédnutím ke své loajalitě, důvěryhodnosti a spolehlivosti oprávněna k přístupu k utajovaným informacím EU.
3. Všechny osoby v generálním sekretariátu Rady, jejichž povinnosti mohou vyžadovat, aby měly přístup k utajovaným informacím EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, musí být před umožněním přístupu k takovým utajovaným informacím EU bezpečnostně prověřeny pro odpovídající stupeň utajení. Bezpečnostní prověrka pro úředníky a ostatní zaměstnance generálního sekretariátu Rady je upravena v příloze I.
4. Pracovníci členských států uvedení v čl. 14 odst. 3, jejichž povinnosti mohou vyžadovat přístup k utajovaným informacím EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, musí být před umožněním přístupu k takovým utajovaným informacím EU bezpečnostně prověřeni pro odpovídající stupeň utajení nebo musí být jinak řádně oprávněni z titulu své funkce v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
5. Všechny osoby musí být před tím, než jim bude umožněn přístupu k utajovaným informacím EU, a poté v pravidelných intervalech poučeny o svých povinnostech souvisejících s ochranou utajovaných informací EU v souladu s tímto rozhodnutím; uvedené osoby tuto skutečnost potvrdí.
6. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze I.
Článek 8
Fyzická bezpečnost
1. Fyzickou bezpečností se rozumí uplatňování fyzických a technických ochranných opatření s cílem předejít neoprávněnému přístupu k utajovaným informacím EU.
2. Opatření fyzické bezpečnosti mají znemožnit neoprávněný nebo násilný vstup útočníka, odradit od neoprávněné činnosti a takové činnosti zabránit a odhalit ji a umožnit rozdělení členů personálu, pokud jde o přístup k utajovaným informacím EU, v souladu se zásadou potřeby znát utajované informace. Tato opatření se stanoví na základě procesu řízení rizik.
3. Opatření fyzické bezpečnosti je třeba zavést pro všechny areály, budovy, kanceláře, místnosti a další prostory, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace ukládány, včetně prostor, v nichž jsou umístěny komunikační a informační systémy podle čl. 10 odst. 2.
4. Prostory, v nichž jsou ukládány utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, je třeba zřídit jako zabezpečené oblasti v souladu s přílohou II a musí je schválit příslušný bezpečnostní orgán.
5. Na ochranu utajovaných informací EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším se použijí pouze schválené prostředky nebo zařízení.
6. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze II.
Článek 9
Správa utajovaných informací
1. Správou utajovaných informací se rozumí uplatňování administrativních opatření, která slouží ke kontrole utajovaných informací EU během celého jejich životního cyklu a doplňují opatření stanovená v článcích 7, 8 a 10, a pomáhají tak zabránit úmyslnému či neúmyslnému ohrožení či ztrátě takových informací, zjistit takové ohrožení nebo ztrátu informací a následně zajistit nápravu. Tato opatření se týkají zejména vytváření, evidence, kopírování, překladů, přenášení a ničení utajovaných informací EU.
2. Informace stupně utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyššího je třeba po jejich obdržení a před jejich distribucí z bezpečnostních důvodů zaevidovat. Příslušné orgány generálního sekretariátu Rady a členských států zřídí za tímto účelem systém registrů. Informace se stupněm utajení TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET musí být zaevidovány v určených registrech.
3. Útvary a prostory, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace ukládány, podléhají pravidelné inspekci prováděné příslušným bezpečnostním orgánem.
4. Mimo fyzicky chráněné oblasti se utajované informace EU mezi jednotlivými útvary a prostory přenášejí tímto způsobem:
a)
utajované informace EU se obecně přenášejí elektronicky při zajištění ochrany kryptografickými prostředky schválenými v souladu s čl. 10 odst. 6;
b)
pokud přenos není uskutečňován způsobem uvedeným v písmeni a), přenášejí se utajované informace EU:
i)
na elektronických nosičích informací (jako například USB paměti, kompaktní disky, pevné disky), které jsou chráněny kryptografickými prostředky schválenými v souladu s čl. 10 odst. 6, nebo
ii)
ve všech ostatních případech podle pokynů stanovených příslušným bezpečnostním orgánem v souladu s příslušnými ochrannými opatřeními stanovenými v příloze III.
5. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze III.
Článek 10
Ochrana utajovaných informací EU, s nimiž se nakládá v komunikačních a informačních systémech
1. Zabezpečení informací v oblasti komunikačních a informačních systémů je jistota, že takové systémy ochrání informace, s nimiž nakládají a že budou fungovat správně, když jsou zapotřebí, pod dohledem oprávněných uživatelů. Účinné zabezpečení informací zajišťuje příslušnou míru důvěrnosti, integrity, dostupnosti, nepopiratelnosti a autenticity informací. Zabezpečení informací je založeno na procesu řízení rizik.
2. Komunikačním a informačním systémem se rozumí jakýkoli systém, který umožňuje nakládat s informacemi v elektronické podobě. Komunikační a informační systém zahrnuje všechna aktiva nezbytná k jeho fungování, včetně infrastruktury, organizace, personálu a informačních zdrojů. Toto rozhodnutí se použije na komunikační a informační systémy, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU.
3. V komunikačních a informačních systémech se nakládá s utajovanými informacemi EU v souladu s koncepcí zabezpečení informací.
4. Veškeré komunikační a informační systémy podléhají akreditačnímu řízení. Cílem akreditace je získat jistotu, že byla provedena veškerá vhodná bezpečnostní opatření a že byla dosažena dostatečná úroveň ochrany utajovaných informací EU a komunikačních a informačních systémů v souladu s tímto rozhodnutím. Rozhodnutí o akreditaci stanoví nejvyšší stupeň utajení informací, s nimiž lze v daném systému nakládat, a příslušné podmínky.
5. Komunikační a informační systémy nakládající s informacemi se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším jsou chráněny takovým způsobem, aby informace nemohly být ohroženy kompromitujícím elektromagnetickým vyzařováním („bezpečnostní opatření TEMPEST“).
6. Pokud je ochrana utajovaných informací EU zajišťována kryptografickými prostředky, tyto prostředky se schvalují tímto způsobem:
a)
Důvěrnost informací se stupněm utajení SECRET UE / EU SECRET a vyšším je chráněna kryptografickými prostředky schválenými Radou jakožto schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu na základě doporučení Bezpečnostního výboru.
b)
Důvěrnost informací se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo RESTREINT UE / EU RESTRICTED je chráněna kryptografickými prostředky schválenými generálním tajemníkem Rady jakožto schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu na základě doporučení Bezpečnostního výboru.
Bez ohledu na písmeno b) může být důvěrnost utajovaných informací EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo RESTREINT UE / EU RESTRICTED v rámci vnitrostátních systémů členských států chráněna kryptografickými prostředky schválenými schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu daného členského státu.
7. Během elektronického přenosu utajovaných informací EU se použijí schválené kryptografické prostředky. Bez ohledu na tento požadavek se za mimořádných okolností nebo v případě zvláštních technických konfigurací mohou použít zvláštní postupy, jak je uvedeno v příloze IV.
8. Příslušné orgány generálního sekretariátu Rady a členských států zřídí v souvislosti se zabezpečením informací tyto orgány:
a)
orgán pro zabezpečení informací;
b)
orgán TEMPEST;
c)
schvalovací orgán pro kryptografickou ochranu;
d)
orgán pro distribuci kryptografických materiálů.
9. Příslušné orgány generálního sekretariátu Rady a členských států zřídí pro každý systém:
a)
orgán pro bezpečnostní akreditaci;
b)
provozní orgán pro zabezpečení informací.
10. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze IV.
Článek 11
Průmyslová bezpečnost
1. Průmyslovou bezpečností se rozumí uplatňování opatření k zajištění ochrany utajovaných informací EU ze strany dodavatelů nebo subdodavatelů během jednání před uzavřením utajovaných smluv a během celého životního cyklu utajovaných smluv. Tyto smlouvy nesmí umožnit přístup k informacím se stupněm utajení TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET.
2. Generální sekretariát Rady může na základě smlouvy pověřit plněním úkolů, které zahrnují nebo vyžadují přístup k utajovaným informacím EU nebo nakládání s nimi či jejich ukládání, průmyslové nebo jiné subjekty registrované v členském státě nebo ve třetím státě, který uzavřel dohodu nebo správní ujednání podle čl. 12 odst. 2 písm. a) nebo b).
3. Generální sekretariát Rady jakožto zadavatel zajistí, aby při zadávání zakázek na základě utajovaných smluv průmyslovým nebo jiným subjektům byly dodržovány minimální standardy průmyslové bezpečnosti, které jsou stanoveny tímto rozhodnutím a na něž dotyčná smlouva odkazuje.
4. Vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný orgán každého členského státu zajistí v rozsahu daném vnitrostátními právními předpisy, aby dodavatelé a subdodavatelé registrovaní na jejich území přijali všechna vhodná opatření na ochranu utajovaných informací EU během jednání před uzavřením smluv a při plnění utajované smlouvy.
5. Vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán každého členského státu zajistí v souladu s vnitrostátními právními předpisy, aby dodavatelé a subdodavatelé registrovaní v daném členském státě a účastnící se zakázek na základě utajovaných smluv nebo utajovaných subdodavatelských smluv, které vyžadují přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE / EU SECRET v jejich prostorách, buď při plnění takových smluv, nebo před jejich uzavřením, byli držiteli osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení pro požadovaný stupeň utajení.
6. Pracovníkům dodavatele či subdodavatele, kteří pro plnění utajované smlouvy potřebují přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE / EU SECRET, vydá příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán osvědčení o bezpečnostní prověrce personálu v souladu s vnitrostátními právními předpisy a s minimálními standardy stanovenými v příloze I.
7. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze V.
Článek 12
Výměna utajovaných informací se třetími státy a mezinárodními organizacemi
1. Pokud Rada určí, že je třeba přistoupit k výměně utajovaných informací EU s některým třetím státem nebo mezinárodní organizací, vytvoří se za tím účelem příslušný rámec.
2. S cílem vytvořit tento rámec a stanovit vzájemně uplatňovaná pravidla pro ochranu vyměňovaných utajovaných informací:
a)
Rada uzavře dohody o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací (dále jen „dohody o bezpečnosti informací“) nebo
b)
generální tajemník Rady může uzavřít správní ujednání v souladu s bodem 17 přílohy VI, pokud stupeň utajení poskytovaných utajovaných informací EU není zpravidla vyšší než RESTREINT UE / EU RESTRICTED.
3. Dohody o bezpečnosti informací nebo správní ujednání podle odstavce 2 musí obsahovat ustanovení, která zaručí, že třetí státy nebo mezinárodní organizace, obdrží-li utajované informace EU, zajistí ochranu těchto informací odpovídající jejich stupni utajení a v souladu s minimálními standardy, které nejsou méně přísné než minimální standardy stanovené tímto rozhodnutím.
4. Rozhodnutí o poskytnutí utajovaných informací EU, jejichž původcem je Rada, třetímu státu nebo mezinárodní organizaci přijímá Rada případ od případu s ohledem na povahu a obsah těchto informací, na potřebu příjemce znát utajované informace a na míru prospěchu pro EU. Není-li Rada původcem utajovaných informací, které mají být poskytnuty, generální sekretariát Rady nejdříve získá pro poskytnutí informací písemný souhlas původce. Nelze-li původce zjistit, převezme jeho odpovědnost Rada.
5. Za účelem zhodnocení účinnosti zavedených bezpečnostních opatření ve třetím státě nebo mezinárodní organizaci zajišťujících ochranu poskytovaných nebo vyměňovaných utajovaných informací EU se vykonají hodnotící návštěvy.
6. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze VI.
Článek 13
Narušení bezpečnosti a ohrožení utajovaných informací EU
1. K narušení bezpečnosti dochází v důsledku jednání nebo opomenutí určité osoby v rozporu s bezpečnostními pravidly stanovenými tímto rozhodnutím.
2. K ohrožení utajovaných informací EU dochází, pokud byly tyto informace v důsledku narušení bezpečnosti zcela nebo zčásti zpřístupněny neoprávněným osobám.
3. Jakékoli narušení bezpečnosti nebo podezření na něj se neprodleně oznámí příslušnému bezpečnostnímu orgánu.
4. Je-li známo nebo existují-li oprávněné důvody domnívat se, že došlo k ohrožení či ztrátě utajovaných informací EU, přijme příslušný bezpečnostní orgán v souladu s příslušnými právními předpisy veškerá vhodná opatření s cílem:
a)
informovat původce;
b)
zajistit, aby za účelem zjištění faktů byla událost vyšetřena pracovníky, kteří nejsou za dané narušení bezpečnosti bezprostředně odpovědni;
c)
posoudit možnou škodu z hlediska zájmů EU a členských států;
d)
přijmout vhodná opatření, která zabrání opakování události, a
e)
oznámit přijatá opatření příslušným orgánům.
5. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za porušení bezpečnostních pravidel stanovených tímto rozhodnutím, mohou být přijata disciplinární opatření v souladu s příslušnými pravidly a předpisy. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za ohrožení či ztrátu utajovaných informací EU, se přijmou disciplinární opatření nebo právní kroky v souladu s příslušnými právními předpisy.
Článek 14
Odpovědnost za provádění
1. Rada přijme veškerá nezbytná opatření, aby zajistila jednotné uplatňování tohoto rozhodnutí.
2. Generální tajemník Rady přijme veškerá nezbytná opatření, aby zajistil, že při nakládání s utajovanými informacemi EU nebo s jinými utajovanými informacemi nebo při jejich ukládání budou v prostorách využívaných Radou a v generálním sekretariátu Rady uplatňováno toto rozhodnutí, včetně styčných úřadů ve třetích státech a ze strany úředníků a ostatních zaměstnanců generálního sekretariátu Rady, pracovníků vyslaných ke generálnímu sekretariátu Rady a dodavatelů generálního sekretariátu Rady.
3. Členské státy přijmou v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy veškerá vhodná opatření, aby zajistily, že při nakládání s utajovanými informacemi EU nebo při jejich ukládání bude toto rozhodnutí dodržováno:
a)
pracovníky stálých zastoupení členských států při Evropské unii a členů jejich delegací, kteří se účastní zasedání Rady či jejích přípravných orgánů nebo jiných činností Rady;
b)
jinými pracovníky správních orgánů členských států, včetně pracovníků vyslaných k těmto orgánům, bez ohledu na to, zda působí na území členských států nebo v zahraničí;
c)
jinými osobami v členských státech, které jsou k přístupu k utajovaným informacím EU řádně oprávněny z titulu své funkce, a
d)
dodavateli členských států, ať již působí na území členských států nebo v zahraničí.
Článek 15
Organizace bezpečnosti v rámci Rady
1. V rámci své úlohy při zajišťování jednotného uplatňování tohoto rozhodnutí Rada schválí:
a)
dohody uvedené v čl. 12 odst. 2 písm. a);
b)
rozhodnutí opravňující k poskytování utajovaných informací EU třetím státům a mezinárodním organizacím;
c)
roční program inspekcí navržený generálním tajemníkem Rady a doporučený Bezpečnostním výborem pro inspekce orgánů a prostor členských států a agentur a subjektů EU zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii, Europolu a Eurojustu, jakož i hodnotící návštěvy třetích států a mezinárodních organizací za účelem ověření účinnosti opatření zavedených na ochranu utajovaných informací EU a
d)
bezpečnostní politiky podle čl. 6 odst. 1.
2. Bezpečnostním orgánem generálního sekretariátu Rady je generální tajemník Rady. Generální tajemník Rady v této funkci:
a)
provádí bezpečnostní politiku Rady a její přezkum;
b)
koordinuje s vnitrostátními bezpečnostními orgány členských států veškeré bezpečnostní otázky týkající se ochrany utajovaných informací souvisejících s činností Rady;
c)
před umožněním přístupu k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším úředníkům a ostatním zaměstnancům generálního sekretariátu Rady vydává v souladu s čl. 7 odst. 3 těmto úředníkům a zaměstnancům osvědčení o bezpečnostní prověrce personálu EU;
d)
podle potřeby nařizuje vyšetřování jakéhokoli faktického nebo možného ohrožení či ztráty utajovaných informací, jejichž držitelem nebo původcem je Rada, nebo v případě podezření z ohrožení či ztráty takových informací a žádá příslušné bezpečnostní orgány o spolupráci při tomto vyšetřování;
e)
provádí pravidelné kontroly bezpečnostních opatření na ochranu utajovaných informací v prostorách generálního sekretariátu Rady;
f)
provádí pravidelné kontroly bezpečnostních opatření na ochranu utajovaných informací EU v agenturách a subjektech EU zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii, Europolu a Eurojustu, jakož i v rámci operací pro řešení krizí zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o EU a ze strany zvláštních zástupců EU a členů jejich týmů;
g)
ve spolupráci s příslušným vnitrostátním bezpečnostním orgánem a po dohodě s ním provádí pravidelné kontroly bezpečnostních opatření na ochranu utajovaných informací EU v orgánech a prostorách členských států;
h)
koordinuje bezpečnostní opatření s příslušnými orgány členských států, které odpovídají za ochranu utajovaných informací, a případně se třetími státy nebo mezinárodními organizacemi, mimo jiné s ohledem na povahu ohrožení bezpečnosti utajovaných informací EU a způsoby ochrany před tímto ohrožením;
i)
uzavírá správní ujednání podle čl. 12 odst. 2 písm. b) a
j)
provádí úvodní a pravidelné hodnotící návštěvy třetích států a mezinárodních organizací za účelem ověření účinnosti opatření zavedených na ochranu utajovaných informací EU, jež jim jsou poskytovány nebo jež jsou s nimi vyměňovány.
Při plnění těchto povinností je generálnímu tajemníkovi Rady nápomocna bezpečnostní kancelář generálního sekretariátu Rady.
3. Pro účely provádění čl. 14 odst. 3 by členské státy měly:
a)
určit vnitrostátní bezpečnostní orgán odpovědný za bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU, aby:
i)
utajované informace EU v držení kteréhokoli vnitrostátního orgánu, veřejnoprávního či soukromoprávního, subjektu nebo agentury, na domácí půdě či v zahraničí, byly chráněny v souladu s tímto rozhodnutím,
ii)
bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU byla pravidelně kontrolována,
iii)
všechny osoby, které jsou zaměstnány ve správních orgánech daného členského státu nebo dodavatelem a kterým může být umožněn přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, byly bezpečnostně prověřeny nebo jinak řádně oprávněny z titulu své funkce v souladu s vnitrostátními právními předpisy,
iv)
byly podle potřeby zavedeny bezpečnostní programy, aby se minimalizovalo riziko, že utajované informace EU budou ohroženy či ztraceny,
v)
bezpečnostní otázky týkající se ochrany utajovaných informací EU byly koordinovány s ostatními příslušnými bezpečnostními orgány, včetně orgánů uvedených v tomto rozhodnutí a
vi)
byly vyřízeny příslušné žádosti o provedení bezpečnostní prověrky podané ze strany agentur a subjektů EU zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii, Europolu a Eurojustu, jakož i ze strany operací pro řešení krizí zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o EU nebo zvláštních zástupců EU a členů jejich týmů;
Seznam vnitrostátních bezpečnostních orgánů je uveden v dodatku C.
b)
zajistit, aby příslušné orgány poskytovaly informace a poradenství svým vládám a jejich prostřednictvím Radě o povaze ohrožení bezpečnosti utajovaných informací EU a o způsobech ochrany před tímto ohrožením.
Článek 16
Bezpečnostní výbor
1. Zřizuje se Bezpečnostní výbor. Tento výbor přezkoumává a posuzuje veškeré bezpečnostní otázky v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí a podle potřeby poskytuje doporučení Radě.
2. Bezpečnostní výbor se skládá ze zástupců vnitrostátních bezpečnostních orgánů členských států a jeho zasedání se účastní zástupce Komise a Evropské služby pro vnější činnost. Předsedá mu generální tajemník Rady nebo osoba pověřená jej zastupovat. Bezpečností výbor se schází podle pokynů Rady nebo na žádost generálního tajemníka Rady či některého vnitrostátního bezpečnostního orgánu.
Zástupci agentur a subjektů EU zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii, jakož i Europolu a Eurojustu, mohou být přizváni k účasti na zasedání, jestliže se jich týkají projednávané otázky.
3. Bezpečnostní výbor organizuje svou činnost tak, aby mohl poskytovat doporučení týkající se určitých oblastí bezpečnosti. Zřídí odbornou podskupinu pro otázky zabezpečení informací a podle potřeby další odborné podskupiny. Pro tyto odborné podskupiny vypracuje statut a ty mu následně předkládají zprávy o své činnosti, případně doporučení určená Radě.
Článek 17
Nahrazení předchozích rozhodnutí
1. Toto rozhodnutí zrušuje a nahrazuje rozhodnutí 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (2).
2. Veškeré utajované informace EU podle rozhodnutí Rady 2001/264/ES jsou nadále chráněny v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto rozhodnutí.
Článek 18
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 31. března 2011.
SKLEP SVETA
z dne 31. marca 2011
o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU
(2011/292/EU)
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 240(3) Pogodbe,
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju poslovnika Sveta (1), zlasti člena 24 Sklepa,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Za razvoj dejavnosti Sveta na vseh področjih, na katerih je potrebno delo s tajnimi podatki, je primerno vzpostaviti celovit varnostni sistem za varovanje tajnih podatkov, ki bo vključeval Svet, njegov generalni sekretariat in države članice.
(2)
Ta sklep bi bilo treba uporabljati, ko Svet, njegova pripravljalna telesa in generalni sekretariat Sveta (GSS) delajo s tajnimi podatki EU.
(3)
Države članice bi morale v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi ter v obsegu, ki zagotavlja delovanje Sveta, spoštovati ta sklep, kadar njihovi pristojni organi, osebje ali izvajalci delajo s tajnimi podatki EU, tako da bodo vsi lahko prepričani, da so tajni podatki EU deležni enakovredne stopnje varovanja.
(4)
Svet in Komisija se zavzemata za enakovredne standarde varovanja tajnih podatkov EU.
(5)
Svet poudarja, da je treba v načela, standarde in pravila za varovanje tajnih podatkov, potrebna za zaščito interesov Unije in njenih držav članic, ustrezno vključiti Evropski parlament in druge institucije, agencije, organe ali urade EU.
(6)
Agencije in organi EU, ki so bili ustanovljeni v skladu z naslovom V, poglavje 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Europol in Eurojust v okviru svoje notranje organiziranosti uporabljajo za varovanje tajnih podatkov EU temeljna načela in minimalne standarde iz tega sklepa, kakor je določeno v njihovih ustanovnih aktih.
(7)
V operacijah kriznega upravljanja, ki so bile vzpostavljene v skladu z naslovom V, poglavje 2 PEU, se uporabljajo varnostni predpisi, ki jih je sprejel Svet za varovanje tajnih podatkov EU; te predpise uporablja tudi osebje, ki sodeluje v operacijah.
(8)
Posebni predstavniki EU in člani njihovega osebja uporabljajo varnostne predpise, ki jih je za varovanje tajnih podatkov EU sprejel Svet.
(9)
Ta sklep ne vpliva na člena 15 in 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in ustrezne izvedbene instrumente.
(10)
Ta sklep ne vpliva na običajne postopke v državah članicah glede obveščanja nacionalnih parlamentov o dejavnostih Unije -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Namen, področje uporabe in opredelitev pojmov
1. V tem sklepu so določena temeljna načela in minimalni standardi varovanja tajnih podatkov EU.
2. Ta temeljna načela in minimalni standardi veljajo za Svet in GSS, države članice pa jih morajo spoštovati v skladu s svojimi nacionalnimi zakoni in predpisi, tako da so vsi lahko prepričani, da je zagotovljena enakovredna stopnja varovanja tajnih podatkov EU.
3. Pojmi, ki se uporabljajo v tem sklepu, so opredeljeni v dodatku A.
Člen 2
Opredelitev tajnih podatkov EU, stopenj tajnosti in oznak
1. „Tajni podatek EU“ pomeni vsak podatek ali material z oznako stopnje tajnosti EU, katerega nepooblaščeno razkritje bi lahko zelo ali manj škodovalo interesom Evropske unije ali eni ali več državam članicam.
2. Tajni podatki EU imajo naslednje stopnje tajnosti:
(a) TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET: podatki in material, katerih nepooblaščeno razkritje bi lahko imelo izjemno težke posledice za vitalne interese Evropske unije ali ene ali več držav članic.
(b) SECRET UE/EU SECRET: podatki in material, katerih nepooblaščeno razkritje bi lahko resno škodovalo vitalnim interesom Evropske unije ali ene ali več držav članic.
(c) CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: podatki in material, katerih nepooblaščeno razkritje bi lahko škodovalo vitalnim interesom Evropske unije ali ene ali več držav članic.
(d) RESTREINT UE/EU RESTRICTED: podatki in material, katerih nepooblaščeno razkritje bi lahko bilo škodljivo za interese Evropske unije ali ene ali več držav članic.
3. Tajni podatki EU so označeni s stopnjo tajnosti v skladu z odstavkom 2. Iz njihovih oznak je poleg tega lahko razvidno področje dejavnosti, na katero se nanašajo, organ izvora, omejitev pri razpošiljanju, omejitev uporabe ali dajanja.
Člen 3
Sistem določanja stopenj tajnosti
1. Pristojni organi zagotovijo, da so tajni podatki EU označeni z ustrezno stopnjo tajnosti, da je jasno razvidno, da so tajni, in da stopnjo tajnosti obdržijo le, dokler je to potrebno.
2. Brez predhodnega pisnega soglasja organa izvora se stopnja tajnosti tajnih podatkov EU ne zniža ali prekliče, niti se ne spremenijo ali odstranijo oznake iz člena 2(3).
3. Svet odobri varnostno politiko o nastajanju tajnih podatkov EU, ki vključuje praktični vodič po stopnjah tajnosti.
Člen 4
Varovanje tajnih podatkov
1. Tajni podatki EU se varujejo v skladu s tem sklepom.
2. Imetnik katerega koli tajnega podatka EU je odgovoren za njegovo varovanje v skladu s tem sklepom.
3. Če države članice v strukture ali omrežja Evropske unije vnesejo tajne podatke z oznako nacionalne stopnje tajnosti, Svet in GSS te podatke varujeta v skladu z zahtevami, ki se uporabljajo za tajne podatke EU enakovredne stopnje, kakor je določeno v preglednici enakovrednih stopenj tajnosti v dodatku B.
4. Pri velikih količinah ali zbirkah tajnih podatkov EU je morda upravičena raven zaščite, ki ustreza višji stopnji tajnosti.
Člen 5
Obvladovanje varnostnega tveganja
1. Za obvladovanje tveganja, povezanega s tajnimi podatki EU, je predviden postopek. Njegov cilj je opredeliti znana varnostna tveganja, določiti varnostne ukrepe za zmanjšanje teh tveganj na sprejemljivo raven v skladu s temeljnimi načeli in minimalnimi standardi iz tega sklepa ter uporabljati te ukrepe ob upoštevanju koncepta globinske obrambe, kakor je opredeljena v Dodatku A. Učinkovitost teh ukrepov se nenehno ocenjuje.
2. Varnostni ukrepi za varovanje tajnih podatkov EU v njihovem življenjskem ciklu so sorazmerni zlasti s stopnjo tajnosti, obliko in obsegom podatkov ali materiala, krajem in strukturo objektov, kjer se hranijo tajni podatki EU, ter lokalno oceno nevarnosti zlonamernih in/ali kriminalnih dejavnosti, vključno z nevarnostjo vohunstva, sabotaže in terorizma.
3. V načrtih za izredne razmere je upoštevana potreba po varovanju tajnih podatkov EU v izrednih razmerah, da se prepreči nepooblaščen dostop, razkritje ali izguba celovitosti podatkov ali nedostopnost.
4. V načrte za zagotovitev neprekinjenega poslovanja so vključeni preventivni in obnovitveni ukrepi, tako da so posledice velikih napak ali incidentov pri delu s tajnimi podatki EU in njihovi hrambi čim manjše.
Člen 6
Izvajanje tega sklepa
1. Po potrebi Svet na priporočilo varnostnega odbora odobri varnostno politiko, ki določa ukrepe za izvajanje tega sklepa.
2. Varnostni odbor se lahko na svoji ravni dogovori o varnostnih smernicah, ki bodo dopolnjevale ali podpirale ta sklep in varnostno politiko, ki jo odobri Svet.
Člen 7
Osebna varnost
1. Osebna varnost je izvajanje ukrepov, s katerimi se zagotovi, da imajo dostop do tajnih podatkov EU samo posamezniki, ki:
-
imajo potrebo po seznanitvi,
-
so bili po potrebi varnostno preverjeni na ustrezni stopnji, ter
-
so bili poučeni o svoji odgovornosti.
2. Namen postopkov varnostnega preverjanja osebja je ugotoviti, ali je posameznik dovolj lojalen, vreden zaupanja in zanesljiv, da ga je mogoče pooblastiti za dostop do tajnih podatkov EU.
3. Vsi posamezniki v GSS, ki morajo zaradi svojih dolžnosti morda imeti dostop do tajnih podatkov EU stopnje CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali višje, so varnostno preverjeni na ustrezni stopnji, preden se jim odobri dostop do takih tajnih podatkov EU. Postopek varnostnega preverjanja uradnikov in drugega osebja GSS je opisan v Prilogi I.
4. Osebje držav članic iz člena 14(3), ki mora zaradi svojih dolžnosti morda imeti dostop do tajnih podatkov EU stopnje CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali višje, je varnostno preverjeno na ustrezni stopnji ali drugače pravilno pooblaščeno zaradi svoje funkcije v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi, preden se mu odobri dostop do takih tajnih podatkov EU.
5. Preden se posameznikom odobri dostop do tajnih podatkov EU ter nato v rednih presledkih, so vsi poučeni o svoji odgovornosti za varovanje tajnih podatkov EU v skladu s tem sklepom ter to tudi potrdijo.
6. Določbe za izvajanje tega člena so v Prilogi I.
Člen 8
Fizična varnost
1. Fizična varnost je uporaba fizičnih in tehničnih zaščitnih ukrepov za preprečitev nepooblaščenega dostopa do tajnih podatkov EU.
2. Namen ukrepov fizične varnosti je preprečiti nedovoljen ali nasilen vstop vsiljivcem, odvrniti, ovirati in odkriti nedovoljena dejanja ter omogočiti ločevanje osebja pri dostopu do tajnih podatkov EU glede na potrebo po seznanitvi. Takšni ukrepi se določijo na osnovi postopka obvladovanja tveganja.
3. Fizična varnost se uvede v vseh prostorih, stavbah, pisarnah, sobah in drugih območjih, v katerih se dela s tajnimi podatki EU ali v katerih se tajne podatke EU shranjuje, vključno z območji, kjer so nameščeni komunikacijski in informacijski sistemi, kakor je določeno v členu 10(2).
4. Območja, na katerih se hranijo tajni podatki EU stopnje CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali višje, so določena kot varovana območja v skladu s Prilogo II, odobri pa jih pristojni varnostni organ.
5. Za varovanje tajnih podatkov EU stopnje CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali višje se uporablja le odobrena oprema ali naprave.
6. Določbe za izvajanje tega člena so v Prilogi II.
Člen 9
Obravnavanje tajnih podatkov
1. Obravnavanje tajnih podatkov je uporaba upravnih ukrepov za nadzor nad tajnimi podatki EU v njihovem življenjskem ciklu, ki dopolnjujejo ukrepe iz členov 7, 8 in 10 ter tako prispevajo k odvračanju, odkrivanju in obnovitvi takih podatkov po naključnem ali namernem nepooblaščenem razkritju ali izgubi. Ti ukrepi se nanašajo predvsem na nastajanje, vpisovanje, kopiranje, prevajanje, prenašanje in uničenje tajnih podatkov EU.
2. Podatki stopnje CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali višje se iz varnostnih razlogov vpišejo pred razpošiljanjem in ob prejemu. Pristojni organi GSS in držav članic v ta namen vzpostavijo sistem registrov. Podatki stopnje TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET se vpišejo v za to namenjenih registrih.
3. Pristojni varnostni organ redno pregleduje službe in prostore, v katerih poteka delo s tajnimi podatki EU ali v katerih se ti hranijo.
4. Tajni podatki EU se med službami in prostori zunaj fizično zaščitenih območij prenašajo:
(a)
praviloma se tajni podatki EU prenašajo z elektronskimi sredstvi, ki so zaščiteni s šifrirnimi izdelki, odobrenimi v skladu s členom 10(6);
(b)
če se sredstva iz točke (a) ne uporabijo, se tajni podatki EU prenašajo:
(i)
na elektronskih nosilcih (tj. ključi USB, zgoščenke, trdi diski), ki so zaščiteni s šifrirnimi izdelki, odobrenimi v skladu s členom 10(6); ali
(ii)
v vseh drugih primerih, kakor določi pristojni varnostni organ v skladu z ustreznimi zaščitnimi ukrepi iz Priloge III.
5. Določbe za izvajanje tega člena so navedene v Prilogi III.
Člen 10
Zaščita tajnih podatkov EU s katerimi poteka delo v komunikacijskih in informacijskih sistemih
1. Z zagotavljanjem informacijske varnosti (IA) v komunikacijskih in informacijskih sistemih je mogoče zagotoviti, da bodo podatki v teh sistemih zaščiteni, in bodo delovali tako, kot morajo, kadar morajo, pod nadzorom zakonitih uporabnikov. Pri učinkovitem zagotavljanju varnosti podatkov se poskrbi za ustrezno stopnjo tajnosti, celovitost, razpoložljivost, nezatajljivost in avtentičnost. Zagotavljanje informacijske varnosti temelji na postopku obvladovanja tveganja.
2. „Komunikacijski in informacijski sistem“ pomeni sistem, ki omogoča delo s podatki v elektronski obliki. Komunikacijski in informacijski sistem zajema vse elemente, potrebne za svoje delovanje, tudi infrastrukturo, organizacijo, osebje in informacijske vire. Ta sklep se uporablja za komunikacijske in informacijske sisteme, v katerih poteka delo s tajnimi podatki EU (KIS).
3. V KIS delo s tajnimi podatki EU poteka v skladu z načelom zagotavljanja informacijske varnosti.
4. Za vse KIS se opravi postopek akreditacije. Cilj akreditacije je pridobiti zagotovilo, da so bili izvedeni vsi ustrezni varnostni ukrepi in da je bila dosežena zadostna stopnja zaščite tajnih podatkov EU ter KIS v skladu s tem sklepom. V izjavi o akreditaciji so določeni najvišja stopnja tajnosti podatkov, s katerimi se lahko dela v KIS, in ustrezni pogoji.
5. KIS, v okviru katerih poteka delo s podatki stopnje CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali višje, so zaščiteni tako, da podatki ne morejo biti nepooblaščeno razkriti zaradi nenamernega elektromagnetnega oddajanja („varnostni ukrepi TEMPEST“).
6. Kjer se zaščita tajnih podatkov EU zagotavlja s šifrirnimi izdelki, se ti izdelki odobrijo, kot sledi:
(a)
zaupnost podatkov stopnje SECRET UE/EU SECRET in višje se zaščiti s šifrirnimi izdelki, ki jih odobri Svet v vlogi organa za odobritev šifrirnih metod in izdelkov na priporočilo varnostnega odbora;
(b)
zaupnost podatkov stopnje CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali RESTREINT UE/EU RESTRICTED se zaščiti s šifrirnimi izdelki, ki jih odobri generalni sekretar Sveta (v nadaljnjem besedilu: „generalni sekretar“) v vlogi organa za odobritev šifrirnih metod in izdelkov na priporočilo varnostnega odbora.
Ne glede na točko (b) se lahko zaupnost tajnih podatkov EU stopnje CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali RESTREINT UE/EU RESTRICTED v nacionalnih sistemih držav članic zaščiti s šifrirnimi izdelki, ki jih odobri organ države članice za odobritev šifrirnih metod in izdelkov.
7. Med prenašanjem tajnih podatkov EU z elektronskimi sredstvi se uporabljajo odobreni šifrirni izdelki. Ne glede na navedeno zahtevo se lahko v izrednih razmerah ali specifičnih tehničnih konfiguracijah, določenih v Prilogi IV, uporabijo posebni postopki.
8. Pristojni organi GSS in posameznih držav članic ustanovijo naslednje organe za zagotavljanje informacijske varnosti:
(a)
organ za zagotavljanje informacijske varnosti (IAA),
(b)
organ TEMPEST (TA),
(c)
organ za odobritev šifrirnih metod in izdelkov (CAA),
(d)
organ za razpošiljanje šifrirnega materiala (CDA).
9. Pristojni organi GSS in posameznih držav članic za vsak sistem ustanovijo:
(a)
organ za varnostno akreditacijo (SAA); in
(b)
operativni organ za zagotavljanje informacijske varnosti (IA).
10. Določbe za izvajanje tega člena so v Prilogi IV.
Člen 11
Industrijska varnost
1. Industrijska varnost je uporaba ukrepov, s katerimi se zagotovi, da izvajalci ali podizvajalci varujejo tajne podatke EU med pogajanji za sklenitev pogodbe in v življenjskem ciklu pogodb s tajnimi podatki. Te pogodbe ne vključujejo dostopa do podatkov stopnje TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET.
2. GSS lahko naloge, ki vključujejo dostop do tajnih podatkov EU ali delo z njimi ali njihovo hrambo, s pogodbo prenese na industrijske ali druge subjekte, registrirane v državi članici ali tretji državi, ki je sklenila sporazum ali dogovor o izvajanju v skladu s členom 12(2)(a) ali (b).
3. Pri dodeljevanju pogodb s tajnimi podatki industrijskim ali drugim subjektom GSS kot naročnik zagotovi, da so izpolnjeni minimalni standardi industrijske varnosti iz tega sklepa in pogodbe.
4. Nacionalni varnostni organ, imenovani varnostni organ ali kateri koli drug pristojni organ vsake države članice zagotovi, kolikor to omogočajo nacionalni zakoni in predpisi, da izvajalci ali podizvajalci, registrirani na ozemlju njegove države članice, v pogajanjih za sklenitev pogodbe ali pri izvajanju pogodbe s tajnimi podatki sprejmejo vse ustrezne ukrepe za varovanje tajnih podatkov EU.
5. Nacionalni varnostni organ, imenovani varnostni organ ali kateri koli drug pristojni organ vsake države članice v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi zagotovi, da imajo izvajalci ali podizvajalci, registrirani na ozemlju njegove države članice, ki sodelujejo pri pogodbah ali podizvajalskih pogodbah s tajnimi podatki, zaradi katerih morajo v svojih prostorih imeti dostop do podatkov stopnje CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali SECRET UE/EU SECRET, bodisi pri izvajanju takšnih pogodb ali v pogajanjih za njihovo sklenitev, varnostno dovoljenje organizacije za zahtevano stopnjo tajnosti.
6. Nacionalni varnostni organ, imenovani varnostni organ ali kateri koli drug pristojni varnostni organ odobri dovoljenje za dostop do tajnih podatkov osebju izvajalca ali podizvajalca, ki mora zaradi izvajanja pogodbe s tajnimi podatki imeti dostop do podatkov stopnje CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali SECRET UE/EU SECRET, in sicer v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi ter minimalnimi standardi iz Priloge I.
7. Določbe za izvajanje tega člena so v Prilogi V.
Člen 12
Izmenjava tajnih podatkov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami
1. Ko Svet sprejme odločitev o potrebi po izmenjavi tajnih podatkov s tretjo državo ali mednarodno organizacijo, se v ta namen vzpostavi ustrezen okvir.
2. Da bi vzpostavili tak okvir in določili vzajemna pravila za varovanje izmenjanih tajnih podatkov,
(a)
Svet sklene sporazume o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: „sporazumi o varovanju tajnosti podatkov“); ali
(b)
pa lahko generalni sekretar sklene dogovore o izvajanju v skladu z odstavkom 17 Priloge VI, če stopnja tajnih podatkov EU, ki bodo dani, praviloma ni višja od RESTREINT UE/EU RESTRICTED.
3. Sporazumi o varovanju tajnosti podatkov ali dogovori o izvajanju iz odstavka 2 vsebujejo določbe, s katerimi se tajnim podatkom EU, ki jih prejmejo tretje države ali mednarodne organizacije, zagotovi varovanje, ustrezno njihovi stopnji tajnosti v skladu z minimalnimi standardi, ki niso manj strogi od standardov iz tega sklepa.
4. Odločitev o dajanju tajnih podatkov EU z izvorom v Svetu tretji državi ali mednarodni organizaciji sprejme Svet za vsak primer posebej glede na naravo in vsebino teh podatkov, potrebo prejemnika po seznanitvi ter koristi, ki jih bo imela EU. Če organ izvora tajnega podatka, ki ga želi dati, ni Svet, GSS ta organ najprej zaprosi za pisno soglasje, da sme dati tajni podatek. Če organa izvora ni mogoče ugotoviti, Svet prevzame to odgovornost.
5. Organizirajo se ocenjevalni obiski, s katerimi se ugotovi učinkovitost varnostnih ukrepov, ki se v tretji državi ali mednarodni organizaciji uporabljajo za varovanje zagotovljenih ali izmenjanih tajnih podatkov EU.
6. Določbe za izvajanje tega člena so v Prilogi VI.
Člen 13
Kršitev varovanja tajnosti in nepooblaščeno razkritje tajnih podatkov EU
1. Kršitev varovanja tajnosti je posledica posameznikovega dejanja ali opustitve dejanja v nasprotju z varnostnimi predpisi iz tega sklepa.
2. Do nepooblaščenega razkritja tajnih podatkov EU pride, če so ti kot posledica kršitve varovanja tajnosti v celoti ali delno razkriti nepooblaščenim osebam.
3. O vseh kršitvah ali domnevnih kršitvah varovanja tajnosti se nemudoma obvesti pristojni varnostni organ.
4. Če je bilo ugotovljeno ali če obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da so bili tajni podatki EU nepooblaščeno razkriti ali izgubljeni, pristojni varnostni organ sprejme vse primerne ukrepe v skladu z ustreznimi zakoni in predpisi ter:
(a)
obvesti organ izvora;
(b)
zagotovi, da bo zadevo preiskalo osebje, ki ni neposredno povezano s kršitvijo, in ugotovilo, kakšna so dejstva;
(c)
oceni morebitno škodo za interese EU ali držav članic;
(d)
sprejme vse primerne ukrepe, da se kršitev ne bi ponovila, ter
(e)
o sprejetih ukrepih obvesti ustrezne organe.
5. Zoper vsakega posameznika, ki je odgovoren za kršitev varnostnih predpisov iz tega sklepa, se lahko uvede disciplinski postopek v skladu z veljavnimi pravili in predpisi. Zoper vsakega posameznika, ki je odgovoren za nepooblaščeno razkritje ali izgubo tajnih podatkov EU, se lahko uvede disciplinski in/ali kazenski postopek v skladu z veljavnimi zakoni, pravili in predpisi.
Člen 14
Odgovornost za izvrševanje
1. Svet sprejme vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi vsesplošno dosledno uporabo tega sklepa.
2. Generalni sekretar sprejme vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da v prostorih, ki jih uporablja Svet, in v GSS ter njegovih uradih za zvezo v tretjih državah uradniki in drugi uslužbenci sekretariata, osebje, ki mu je dodeljeno, in njegovi izvajalci pri delu s tajnimi podatki EU ali kakršnimi koli drugimi tajnimi podatki ali njihovi hrambi uporabljajo ta sklep.
3. Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in predpisi, s katerimi zagotovijo, da pri delu s tajnimi podatki EU in njihovi hrambi naslednje osebe spoštujejo ta sklep:
(a)
osebje stalnih predstavništev držav članic pri Evropski uniji in nacionalni delegati, ki se udeležujejo sestankov Sveta ali njegovih pripravljalnih teles ali pa sodelujejo pri drugih dejavnostih Sveta;
(b)
drugo osebje državnih uprav držav članic, vključno z osebjem, dodeljenim tem upravam, nameščeno bodisi na ozemlju držav članic ali v tujini;
(c)
druge osebe v državah članicah, ki so zaradi svoje funkcije pravilno pooblaščene za dostop do tajnih podatkov EU, ter
(d)
izvajalci držav članic na ozemlju držav članic ali v tujini.
Člen 15
Organiziranost varovanja tajnosti v Svetu
1. Svet v okviru odgovornosti za zagotavljanje vsesplošne dosledne uporabe tega sklepa potrdi:
(a)
sporazume iz člena 12(2)(a);
(b)
sklepe o odobritvi dajanja tajnih podatkov EU tretjim državam in mednarodnim organizacijam;
(c)
letni program inšpekcijskih pregledov, ki ga predlaga generalni sekretar in priporoči Varnostni odbor, za inšpekcijske preglede služb in prostorov držav članic in agencij in organov EU, ustanovljenih v skladu z naslovom V, poglavjem 2 PEU kakor tudi Europol in Eurojust ter ocenjevalne obiske v tretjih državah in mednarodnih organizacijah, da bi ugotovili učinkovitost ukrepov, ki se izvajajo za zaščito tajnih podatkov EU, ter
(d)
varnostno politiko, kot je predvideno v členu 6(1).
2. Varnostni organ GSS je generalni sekretar. Generalni sekretar v tej funkciji:
(a)
izvaja in preverja varnostno politiko Sveta;
(b)
z nacionalnimi varnostnimi organi držav članic usklajuje vse varnostne zadeve v zvezi z varovanjem tajnih podatkov, ki se nanašajo na delovanje Sveta;
(c)
preden se lahko uradnikom in drugim uslužbencem GSS odobri dostop do podatkov stopnje CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali višje, temu osebju v skladu s členom 7(3) dodeli dovoljenje EU za dostop do tajnih podatkov;
(d)
po potrebi naroča preiskave dejanskega nepooblaščenega razkritja ali izgube tajnih podatkov EU ali suma takega razkritja ali izgube, ki jih hrani Svet ali z izvorom v Svetu, ter ustrezne varnostne organe prosi za pomoč pri taki preiskavi;
(e)
izvaja redne inšpekcijske preglede varnostne ureditve za varovanje tajnih podatkov EU v prostorih GSS;
(f)
izvaja redne inšpekcijske preglede varnostne ureditve za varovanje tajnih podatkov EU v agencijah in organih EU ustanovljenih v skladu z naslovom V, poglavjem 2 PEU kakor tudi Europol in Eurojust, operacijah za krizno upravljanje, vzpostavljenih v skladu z naslovom V, poglavjem 2 PEU, ter s strani posebnih predstavnikov EU (PPEU) in članov njihovega osebja;
(g)
skupaj in usklajeno z zadevnimi nacionalnimi varnostnimi organi izvaja redne inšpekcijske preglede varnostne ureditve za varovanje tajnih podatkov EU v službah in prostorih držav članic;
(h)
usklajuje varnostne ukrepe s pristojnimi organi držav članic, ki so odgovorni za varovanje tajnih podatkov, oziroma tretjih držav ali mednarodnih organizacij, tudi glede vrste nevarnosti, ki ogroža tajne podatke EU in zaščite pred njimi;
(i)
sklepa dogovore o izvajanju iz člena 12(2)(b); ter
(j)
izvaja začetne in redne ocenjevalne obiske tretjih držav in mednarodnih organizacij, da bi ugotovil, kako učinkoviti so ukrepi za varovanje tajnih podatkov EU, ki so jim bili zagotovljeni ali so bili z njimi izmenjani.
Varnostni urad GSS je generalnemu sekretarju na razpolago in mu pomaga pri teh nalogah.
3. Države članice morajo za izvajanje člena 14(3):
(a)
imenovati nacionalni varnostni organ, ki je odgovoren za varnostno ureditev za varovanje tajnih podatkov EU, da:
(i)
se tajni podatki EU, ki jih ima katero koli državno ministrstvo, javni ali zasebni organ ali agencija, doma ali v tujini varujejo v skladu s tem sklepom;
(ii)
se izvajajo redni inšpekcijski pregledi varnostne ureditve za varovanje tajnih podatkov EU;
(iii)
so vse osebe, zaposlene v državni upravi ali pri izvajalcu, ki se jim lahko odobri dostop do podatkov stopnje CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali višje, ustrezno varnostno preverjene ali so zaradi svoje funkcije za to pravilno pooblaščene v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi;
(iv)
so po potrebi vzpostavljeni varnostni programi, da se tveganje nepooblaščenega razkritja ali izgube tajnih podatkov EU čim bolj zniža;
(v)
so varnostne zadeve, ki se nanašajo na varovanje tajnih podatkov EU, usklajene z drugimi pristojnimi nacionalnimi organi, tudi s tistimi iz tega sklepa, ter
(vi)
se zagotovi odziv na zahteve agencij in organov EU, operacij za krizno upravljanje, vzpostavljenih v skladu z naslovom V, poglavjem 2 PEU, Europol, Eurojust, ter posebnih predstavnikov EU in njihovega osebja po varnostnem preverjanju.
Nacionalni varnostni organi so navedeni v Dodatku C;
(b)
zagotoviti, da njihovi pristojni organi preskrbijo podatke ter svetujejo svojim vladam in tako tudi Svetu o vrsti nevarnosti, ki ogroža tajne podatke EU, in načinih zaščite pred njimi.
Člen 16
Varnostni odbor
1. Ustanovi se Varnostni odbor. Preučuje in ocenjuje vse zadeve v zvezi z varovanjem tajnosti v okviru področja uporabe tega sklepa ter po potrebi za Svet pripravi priporočila.
2. Sestavljen je iz predstavnikov nacionalnih varnostnih organov držav članic, njegovih sestankov pa se udeležuje tudi predstavnik Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje. Predseduje mu generalni sekretar ali njegov namestnik. Sestaja se po navodilih Sveta ali na zahtevo generalnega sekretarja ali enega od nacionalnih varnostnih organov.
Na sestanke odbora so lahko vabljeni in jim prisostvujejo tudi predstavniki agencij in organov EU, ustanovljenih v skladu z naslovom V, poglavjem 2 PEU, kakor tudi Europol in Eurojust, kadar se obravnavajo vprašanja v zvezi z njimi.
3. Varnostni odbor svoje dejavnosti organizira tako, da lahko daje priporočila o posebnih področjih varovanja tajnosti. Ustanovi strokovno podobmočje za vprašanja zagotavljanja informacijske varnosti, po potrebi pa tudi druga strokovna podobmočja. Zanje določi naloge in pristojnosti, oni pa mu pošiljajo poročila o svoji dejavnosti, ki po potrebi vključujejo tudi priporočila za Svet.
Člen 17
Razveljavitev in nadomestitev prejšnjega sklepa
1. Sklep Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (2) se razveljavi in nadomesti s tem sklepom.
2. Varovanje vseh podatkov EU, ki so v skladu s Sklepom 2001/264/ES imeli oznako tajnosti, se nadaljuje v skladu z ustreznimi določbami tega sklepa.
Člen 18
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 31. marca 2011