NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 118/2011
ze dne 10. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. května 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska (dále jen „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známého vyvážejícího výrobce v Thajsku, zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to žadateli, ostatním známým výrobcům v Unii, známému vyvážejícímu výrobci v Thajsku, zástupcům dotčené země, známým dovozcům a známým uživatelům. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Odpovědi na dotazníky a jiná podání byla obdržena od jednoho vyvážejícího výrobce v Thajsku, žádajícího výrobce v Unii, pěti dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení (včetně jednoho dovozce, který má rovněž výrobu v Unii), a jednoho uživatele.
(6)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
b)
vyvážející výrobce v Thajsku
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
c)
společnosti ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Thajsku
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong
d)
dovozci v Unii
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itálie
-
Rendol enterprises, Reilingen, Německo
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie (rovněž výrobce v Unii)
-
Winter Company Spain S.A., Španělsko.
1.3 Období šetření a posuzované období
(7)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(8)
Dotčeným výrobkem jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka, které se mohou otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače, pocházející z Thajska (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „MKP“), v současnosti kódu KN ex 8305 10 00. Toto šetření se netýká pákových mechanismů, které spadají do téhož kódu KN.
(9)
MKP se používají k zakládání různých druhů dokumentů nebo papírů. Používají je mimo jiné výrobci kroužkových pořadačů, technických příruček, fotoalb a filatelistických alb, katalogů a brožur.
(10)
Během období šetření se v Evropské unii prodával velký počet různých modelů MKP. Tyto modely se lišily ve velikosti, tvaru a počtu kroužků, velikosti základní desky a v systému otevírání kroužků (otevření zatáhnutím nebo otevírací západkou). Vzhledem ke skutečnosti, že všechny modely MKP mají stejné fyzické a technické vlastnosti a že se modely MKP mohou v rámci určitých řad navzájem nahrazovat, Komise konstatovala, že pro účely tohoto řízení představují všechny MKP jediný výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(11)
Bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKU
3.1 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 2.1 výše) v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 požadované v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Po přezkoumání poskytnutých informací bylo vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří byli ochotni spolupracovat, rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. DUMPING
(14)
Na dotazník pro vyvážející výrobce odpověděla jedna společnost v Thajsku. Na dotazník odpověděla rovněž jedna společnost podílející se na prodeji dotčeného výrobku se sídlem v Hongkongu, která je ve spojení s tímto vyvážejícím výrobcem. Na základě údajů Eurostatu o dovozu připadal na vyvážejícího výrobce (spolu s jeho společností ve spojení) veškerý thajský vývoz do Unie.
4.1 Běžná hodnota
(15)
Šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech, jako je zjevná spotřeba kovového niklu a zjevná spotřeba ostatních surovin. Ostatní nahlášené údaje o výrobních nákladech a výrobní kapacitě nebyly mimoto konzistentní a nebylo je možno srovnat. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že existuje společnost ve spojení se sídlem v Čínské lidové republice, která se v rozporu s původním tvrzením vyvážejícího výrobce podílela na prodeji a správě dotčeného výrobku. Nahlášené náklady nezahrnovaly příslušné náklady této společnosti ve spojení, a proto se nepovažovaly za úplné.
(16)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že poskytnuté údaje o nákladech nepředstavují dostatečně přesný základ pro stanovení běžné hodnoty. Zvažovalo se proto, že zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení přinejmenším částečně vycházet z dostupných údajů.
(17)
Společnost byla o tom okamžitě zpravena a podle čl. 18 odst. 4 základního nařízení jí byla dána možnost podat dodatečné vysvětlení. Vysvětlení podaná společností však nebyla uspokojivá, jelikož neobjasňovala zjištěné nesrovnalosti. Společnost nemohla rovněž vyvrátit důkazy prokazující, že poskytla neúplné, nesprávné a zavádějící informace. Společnost mimoto neposkytla základní informace o výše uvedené společnosti ve spojení usazené v Čínské lidové republice, která se podílí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku.
(18)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzovalo, že by v souladu s článkem 18 základního nařízení měla být běžná hodnota pro vyvážejícího výrobce předběžně stanovena na základě dostupných údajů.
(19)
Jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivější údaje, byla běžná hodnota předběžně vypočítána na základě informací týkajících se výrobních nákladů v Thajsku, jak byly uvedeny v podnětu. Podle čl. 18 odst. 5 základního nařízení byly tyto informace zkontrolovány porovnáním s ověřenými informacemi získanými v průběhu šetření, včetně údajů týkajících se mzdových nákladů a nákladů na energii v Thajsku. Považovalo-li se to za vhodné, byly informace uvedené v podnětu opraveny podle ověřených údajů získaných v průběhu šetření.
(20)
K výše stanoveným výrobním nákladům byla připočítána přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady (ve výši 16 %) a pro zisk (ve výši 8 %), a to na základě informací uvedených v podnětu.
4.2 Vývozní cena
(21)
Vyvážející výrobce uskutečňoval vývoz do Unie prostřednictvím obchodní společnosti, která je s ním ve spojení, se sídlem mimo Unii.
(22)
Vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, na základě skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit.
4.3 Srovnání
(23)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(24)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění a nákladech na úvěry, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty daného druhu výrobku s jeho váženou průměrnou vývozní cenou, jak byla stanovena výše.
(26)
Na základě výše popsané metodiky prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, činilo:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
(27)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský dovoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno pro tohoto vyvážejícího výrobce, tj. 17,2 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(28)
V průběhu období šetření vyráběli MKP v EU tito výrobci:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(29)
První výrobce je žadatelem a při šetření spolupracoval. Šetřením bylo zjištěno, že žadatel představoval více než 50 % celkové výroby MKP v Unii v období šetření.
(30)
Druhý (menší) výrobce je rovněž dovozcem MKP z Thajska a proti řízení vznesl námitky. Na základě informací, které poskytla tato společnost, bylo zjištěno, že během celého období, které bylo posuzováno pro účely analýzy újmy, byl objem jeho nákupů thajských výrobků v průměru srovnatelný s objemem vlastní výroby.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že by podle čl. 4 odst. 1 písm. a) měl být druhý výrobce vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, a výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení by proto měl představovat pouze žádající výrobce. Na něj se dále odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
(32)
Je nutno uvést, že v minulosti výrobní odvětví Unie původně tvořili dva různí výrobci (Koloman Handler - Rakousko a Robert Krause - Německo), kteří vyhlásili úpadek, načež je převzala rakouská skupina. Tyto společnosti prošly významnou restrukturalizací a stávající podnik „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ byl založen v roce 2003. Ústředí společnosti se nachází v Rakousku, zatímco výroba se uskutečňuje v Maďarsku.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie
(33)
Spotřeba byla zjištěna na základě těchto údajů:
-
ověřený celkový prodej na trhu Unie nahlášený výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem v EU,
-
ověřený celkový objem vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Thajsku do EU pro období uvedená v dotazníku (roky 2008, 2009 a období šetření) a pro ostatní roky údaje Eurostatu,
-
údaje Eurostatu o dovozu z ostatních třetích zemí.
(34)
Podle těchto údajů se spotřeba MKP v EU vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Spotřeba (v tis. ks)
100
100
111
93
95
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(35)
V průběhu celého období šetření újmy se spotřeba snížila o 5 % (3). Je však třeba podotknout, že po nárůstu přibližně o 10 % mezi rokem 2006 a 2008 v následujícím období spotřeba poklesla o 15 %.
6.2 Dovoz z Thajska
a) Objem dovozu a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem dovozu
100
65
153
116
119
Podíl na trhu
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(36)
Dovoz z Thajska pro období od roku 2008 do období šetření vycházel z odpovědi spolupracujícího vyvážejícího výrobce (jediného známého thajského vývozce) na dotazník a pro ostatní roky byl založen na údajích Eurostatu. Na tomto základě bylo zjištěno, že se celkový objem dovozu MKP z Thajska mezi rokem 2006 a obdobím šetření zvýšil téměř o 20 %. Úroveň dovozu však v tomto období významně kolísala a k nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz více než zdvojnásobil.
(37)
Podíl thajského dovozu na trhu sledoval celkově rostoucí tendenci a mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl o 3 procentní body. Obdobně jako objem prodeje dosáhl i podíl na trhu nejvyšší hodnoty v roce 2008 ve výši 16,5 %.
b) Dovozní cena dotčeného výrobku / cenové podbízení
2006
2007
2008
2009
OŠ
Dovozní cena
100
103
123
113
113
(38)
Dovozní ceny nejprve mezi rokem 2006 a 2008 vzrostly o více než 20 % a následně se snížily.
(39)
Navzdory celkovému zvýšení o 13 % v období šetření újmy byly thajské ceny významně nižší než ceny výrobců v Unii v průběhu období šetření. Srovnání cen odpovídajících modelů, které byly v případě potřeby náležitě upraveny, prokázalo, že v průměru byly dovozní ceny o více než 30 % nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie v období šetření. Ze srovnání průměrné výše cen během ostatních let vyplývají pro roky 2006-2009 srovnatelné míry cenového podbízení.
(40)
Absolutní úroveň thajských dovozních cen byla rovněž soustavně nižší než cena ostatního dovozu a do značné míry nižší než cena druhého výrobce v Unii.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (4)
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
OŠ
Výroba
100
130
131
80
83
Výrobní kapacita
100
110
115
80
75
Využití kapacity
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
V průběhu celého období se výroba snížila téměř o 20 % a výrobní kapacita o 25 %. Větší využití kapacity je nutno pokládat pouze za výsledek snížení výrobní kapacity o 25 % v témže období. To je především důsledkem propouštění (viz zaměstnanost níže).
(42)
Je však třeba uvést, že se objem výroby a kapacita až do roku 2008 nejprve zvyšovaly, načež významně klesly.
b) Zásoby
2006
2007
2008
2009
OŠ
Konečný stav zásob
100
137
153
124
126
(43)
V období šetření újmy zásoby výrobního odvětví Unie celkově vzrostly o 26 %. Značnou část výroby MKP tvoří běžné výrobky a výrobní odvětví Unie musí udržovat určitou úroveň zásob, aby mohlo rychle uspokojit poptávku svých odběratelů. Zvýšení konečného stavu zásob nad průměrnou úroveň však naznačuje problémy při prodeji výrobků.
c) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem prodeje v EU
100
105
113
79
77
Podíly na trhu
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU se v analyzovaném období snížil o 23 %, což odpovídalo snižujícím se podílům na trhu z 29,6 % na 24,0 %, tj. pokles o více než 5 procentních bodů. Objem prodeje a podíly na trhu se ve skutečnosti zhoršovaly od roku 2008.
(45)
Výše popsaný vývoj celkově ukazuje, že mezi rokem 2006 a obdobím šetření výrobní odvětví Unie nezaznamenalo žádný růst.
d) Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
OŠ
Prodejní ceny
100
99
99
110
107
(46)
Vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie byla až do roku 2008 poměrně stálá. Poté v roce 2009 vzrostla o 10 % a v období šetření se snížila o 3 procentní body. Tento růst cen je výsledkem kombinace dvou činitelů: změna sortimentní skladby kvůli klesajícímu objemu prodeje standardizovanějších (a levnějších) výrobků a snahy výrobního odvětví Unie nahradit ztráty, k nimž došlo v roce 2008. Tato snaha však nebyla úspěšná, jelikož výrobní odvětví Unie v následujícím období i nadále působilo se ztrátou (viz níže).
e) Ziskovost, návratnost investic, peněžní tok
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zisk a ztráta jako % obratu
100
9
135
167
146
Peněžní tok
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Návratnost čistých aktiv
100
87
104
146
176
(47)
Výrobní odvětví Unie bylo během celého období šetření újmy ztrátové a výše uvedený trend ukazuje celkový růst výše ztrát. Ačkoliv se situace v roce 2007 mírně zlepšila (bylo téměř dosaženo bodu rovnováhy), od roku 2008 se zhoršovala. Ačkoliv pokles peněžního toku mohl být nějakým způsobem omezen, od roku 2007 byl rovněž záporný. Návratnost čistých aktiv byla během celého období taktéž záporná a mezi rokem 2006 a obdobím šetření se trvale snižovala.
f) Investice a schopnost získat kapitál
2006
2007
2008
2009
OŠ
Investice
100
45
50
17
26
(48)
Investice vykazovaly prudce klesající tendenci, tj. v průběhu celého období šetření újmy se snížily o 75 %.
(49)
Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k slabé finanční situaci výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že byla vážně dotčena jeho schopnost získat kapitál z nezávislých zdrojů.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zaměstnanost
100
111
118
99
87
Produktivita
100
117
111
81
95
Mzdy
100
106
113
92
71
(50)
V průběhu celého období se zaměstnanost (v přepočtu na plný úvazek) snížila o 13 % a k nejvýznamnějšímu poklesu došlo po roce 2008, kdy zaměstnanost dosáhla nejvyšší hodnoty. Mzdy většinou vykazovaly stejnou tendenci.
(51)
Produktivita, měřená v tisíci vyrobených kusech na jednoho zaměstnance v daném období, obecně vykazovala stejnou tendenci jako zaměstnanost, v průběhu období šetření však mohl být pokles omezenější.
h) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(52)
Na základě nejlepších dostupných údajů byla šetřením zjištěna existence dumpingu v období šetření ve výši 17,2 %, což představuje významnou úroveň.
i) Překonání účinků minulého dumpingu
(53)
Výrobní odvětví Unie bylo účinky dumpingového dovozu poškozováno řadu let. Až do roku 2008 mohlo mít sice prospěch z poměrně účinných opatření, poté se však situace znovu zhoršila. To je blíže objasněno v oddíle týkajícím se zájmu Unie.
6.4 Závěr
(54)
Hospodářská situace výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2006 a obdobím šetření jednoznačně zhoršila. To se vyznačovalo zejména významným snížením výroby (- 17 %) a objemu prodeje (- 13 %), které vedlo rovněž k snížení podílu na trhu z 29,6 % na 24 %. Dotčena byla taktéž finanční situace výrobního odvětví Unie. Výše ztrát, které společnosti skutečně vznikly, a peněžní tok i návratnost čistých aktiv vykazovaly stejný negativní trend. Snaha výrobního odvětví Unie o omezení výše ztrát zvýšením cen v roce 2009 nebyla úspěšná, a situace se dokonce ještě zhoršila.
(55)
Investice byly proto omezeny na minimální úroveň a společnost neměla jinou možnost, než propustit značný počet pracovníků, aby se se situací vypořádala.
(56)
Je však třeba zmínit, že během celého období šetření újmy se situace výrobního odvětví Unie mezi rokem 2006 a 2008 poněkud zlepšila. V tomto období vykazovaly výroba, objem prodeje a zaměstnanost rostoucí tendenci. Tyto ukazatele se však od roku 2009 významně snižovaly. Ukazatele ziskovosti zůstaly na druhou stranu během celého období záporné, ačkoliv se v roce 2007 ziskovost přiblížila k bodu rovnováhy.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Úvod
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Účinky dumpingového dovozu
(59)
Je nutno podotknout, že se trh Unie vyznačuje poměrně malým počtem zdrojů dodávek (dva v Unii, jeden v Indii, jeden v Thajsku a určité dodávky z Číny), a že trh je tudíž poměrně transparentní, pokud jde o ceny, a to prostřednictvím cenových nabídek. Značná část poptávky v EU se mimoto týká běžných druhů MKP, u nichž je cena při nákupu výrobku zdaleka nejdůležitějším činitelem.
(60)
V této souvislosti šetření prokázalo, že se objem dovozu MKP z Thajska během období šetření újmy zvýšil téměř o 20 % a v období šetření dosáhl podílu na trhu ve výši 15 %. V témže období přišlo výrobní odvětví Unie o významný objem prodeje. Dále bylo zjištěno, že v průběhu období šetření byly ceny MKP z Thajska o více než 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což je u tohoto druhu výrobku velmi významné.
(61)
Kombinace značného objemu dovozu a nízké úrovně cen vedla k významnému cenovému tlaku na trhu Unie. Pokud by neexistoval dumping, byly by thajské ceny (přinejmenším v období šetření) téměř o 20 % vyšší, než byla jejich skutečná úroveň, a to mohlo znamenat celkově vyšší cenu na trhu Unie.
(62)
Vzhledem k objemu a úrovni cen dumpingového dovozu se proto usuzuje, že tento dovoz oslabil snahy výrobního odvětví Unie o opětovné dosažení zisku, či alespoň o snížení ztrát, a to zvýšením množství prodeje a/nebo cen na přiměřenější úrovně v období od roku 2009 do období šetření. Trvalý tlak vyvíjený levným dumpingovým dovozem z Thajska na trhu Unie měl tudíž za následek ztrátu objemu prodeje, snížení podílů na trhu, stlačení cen a následně pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(63)
Je nutno připomenout, že nedávné šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti (5) dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví byla v roce 2008 dosud velmi obtížná a výrobní odvětví bylo stále mimořádně citlivé na případný další dumpingový dovoz.
(64)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Účinky jiných činitelů
7.3.1 Snížení poptávky na trhu Unie
(65)
Poptávka na trhu Unie v roce 2008 vzrostla o 10 %, poté se však v následujícím roce významně snížila přibližně o 15 %. To je nutno posoudit v souvislosti s finanční krizí a rozhodnutím mnoha společností snížit správní náklady, včetně nákladů na kancelářské potřeby. Touto situací bylo nepříznivě ovlivněno celé odvětví kroužkových pořadačů: snížil se objem indického a thajského dovozu v absolutním vyjádření a rovněž prodej výrobního odvětví Unie.
(66)
Je však nutno zmínit, že v relativním vyjádření bylo výrobní odvětví Společenství postiženo více než ostatní účastníci, jelikož jeho podíl na trhu se mezi rokem 2008 a 2009 snížil z 30,2 % na 25,2 %. Vzhledem ke skutečnosti, že odvětví kroužkových pořadačů má značné fixní náklady, mělo snížení objemu prodeje nepříznivý dopad na finanční situaci žadatele. Snížení spotřeby je však nutno posoudit ve spojení s vývojem dumpingového dovozu z Thajska. Thajský dovoz měl ve skutečnosti významný podíl na trhu, který představoval téměř trojnásobek množství odpovídajícího poklesu spotřeby.
(67)
Z tohoto hlediska lze vyvodit závěr, že snížení spotřeby, které bylo způsobeno hospodářskou krizí, mohlo přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokud však existoval takovýto dopad, byl jistě značně posílen dovozem, jehož se týká toto šetření.
7.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(68)
MKP vyrábí a vyváží rovněž Indie a Čína. Tento dovoz se vyvíjel takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Indie
Objem dovozu
100
93
102
88
91
Podíly na trhu
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Průměrná cena
100
99
118
116
113
Čína
Objem dovozu
100
91
153
150
151
Podíly na trhu
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Průměrná cena
100
98
90
85
86
Zdroj: Eurostat.
(69)
V Indii existuje pouze jeden vyvážející výrobce MKP a jeho objem dovozu se v období šetření újmy snížil téměř o 10 %. Na Indii však připadá významná část trhu Unie, jelikož její průměrný podíl na trhu v období šetření újmy činil 45 %. Ceny indického dovozu se mimoto celkově zvýšily o 13 % na úroveň mírně vyšší, než jsou thajské ceny. Vzhledem k převládajícímu postavení Indie na trhu Unie a její konkurenční dovozní ceně je Indie pro výrobní odvětví Unie významným konkurentem. Při posouzení výše popsané tendence, tj. snižujícího se objemu při rostoucích cenách, neexistuje žádný náznak, že by Indie přispěla k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Je třeba rovněž uvést, že určitá část indického dovozu, tj. přibližně jedna třetina, byla přímo pořízena a prodána na trhu Unie distributorem, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(70)
Na čínský dovoz se od roku 2004 vztahují antidumpingová cla v rozmezí od 51,2 % do 78,8 %. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření objem čínského dovozu vzrostl přibližně o 50 %, tj. jeho podíl na trhu se zvýšil o 2 procentní body z 3,5 % na 5,5 %. I když v průběhu celého období šetření újmy vykazovaly ceny čínského dovozu klesající tendenci, jejich celková úroveň zůstala nad thajskými cenami, a to i bez přihlédnutí k uloženým antidumpingovým clům. Vyvozuje se tudíž závěr, že tento dovoz nepřispěl k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření.
(71)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl (přinejmenším nikoli více než okrajově) k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
7.3.3 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(72)
Jako jeden ze známých činitelů, který by vedle dumpingového dovozu mohl současně způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, byla přezkoumána rovněž vývozní výkonnost.
(73)
Vývoz výrobního odvětví Unie představoval v průměru přibližně 5 % jeho celkového prodeje MKP v období šetření újmy a byl poměrně stálý. Vyvozuje se tudíž předběžný závěr, že tento vývoz nemohl výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu.
7.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(74)
Výše uvedená analýza prokázala, že dovoz z Thajska způsoboval vzhledem ke svému objemu a úrovni cen v období šetření výrobnímu odvětví Unie újmu. Dovoz v absolutním vyjádření se skutečně zvýšil, bylo zjištěno, že je dumpingový, a výše cen tohoto dovozu byla podstatně nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie za stejné druhy výrobku. Na tomto trhu, který je citlivý na cenu, na němž je počet dodavatelů poměrně omezený a trh je dosti transparentní, měla míra cenového podbízení vyšší než 30 % rozhodně značný dopad na tržní ceny.
(75)
Při zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že určitou úlohu mohlo hrát snížení poptávky. Navzdory negativnímu dopadu snižující se poptávky na trhu Unie se vyvozuje předběžný závěr, že tento činitel jako takový nenarušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z Thajska a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokles poptávky je nutno posoudit ve spojení s účinky dumpingového dovozu, který ve skutečnosti zhoršil nepříznivý dopad finanční krize.
(76)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(77)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
(78)
Za účelem posouzení pravděpodobného dopadu opatření měly všechny zúčastněné strany podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení možnost předložit svá stanoviska. Na dotazník odpověděl žádající výrobce v Unii a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Určité informace poskytl druhý výrobce v Unii, který je rovněž dovozcem, a odpověď na dotazník zaslal jeden uživatel.
8.2 Popis trhu Unie
(79)
Pro lepší pochopení různých dotyčných zájmů se považuje za důležité popsat nejprve hlavní vlastnosti trhu.
(80)
Antidumpingová opatření byla uložena poprvé v roce 1997, a to na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Číny (6). Původní sazba cla se o tři roky později na základě prozatímního přezkumu zvýšila. Tato opatření byla nedávno podruhé prodloužena na základě přezkumu před pozbytím platnosti, při němž bylo zjištěno, že v opačném případě by došlo k obnovení dumpingového dovozu působícího újmu (7).
(81)
V řadě šetření bylo zjištěno, že opatření uložená vůči Číně jsou obcházena, tato opatření byla proto v roce 2004 rozšířena na Vietnam a v roce 2006 na Laoskou lidově demokratickou republiku a oblast působnosti opatření musela být rozšířena na mírně pozměněné MKP (8). Závěrem je nutno zmínit, že se dovozu MKP z Thajska týkala dvě různá šetření zaměřená proti obcházení opatření, a to v roce 2004 a 2008, a nové antidumpingové šetření v roce 2008. Ačkoliv tato šetření neměla za následek žádná opatření, v tomto šetření bylo jednoznačně zjištěno, že thajský vývozce poskytl ve své odpovědi na dotazník nepravdivé informace.
(82)
Je nutno podotknout, že MKP jsou na trh Unie dováženy distributory, obchodními zástupci či přímo uživateli, tj. společnostmi, které vyrábějí pořadače.
(83)
Je třeba rovněž připomenout, že počet výrobců MKP zásobujících trh Unie je poměrně omezený. Ve skutečnosti existuje kromě dvou výrobců v EU pouze jeden známý výrobce v Thajsku, jeden v Indii a nějací výrobci v Číně, na kterou se vztahují antidumpingová opatření, jak bylo objasněno výše. Vyvážející výrobce v Thajsku i v Indii je ve vlastnictví společností se sídlem v Hongkongu, a to Wah Hing Stationery, což je obchodník s MKP, který má výrobní závod v Číně, a World Wide Stationery, která uzavřela smlouvu o dodávkách se společností Bensons, distributorem, jehož vlastní výrobní odvětví Unie.
8.3 Výrobní odvětví Unie
(84)
Připomíná se, že se výrobní odvětví Unie již před několika lety potýkalo s vážnými hospodářskými problémy, mimo jiné kvůli nekalým dovozním praktikám, a muselo provést restrukturalizaci, aby byla zajištěna jeho další existence, jak je vysvětleno níže.
(85)
Když byl v roce 1995 podán první antidumpingový podnět, tvořili výrobní odvětví Unie dva výrobci: rakouská společnost Koloman Handler GmbH a německá společnost Robert Krause GmbH & Co. Tyto dvě společnosti byly na trhu EU pro MKP přítomny po dlouhou dobu, jejich hospodářská situace se však natolik zhoršila, že obě společnosti musely vyhlásit úpadek. Společnost Robert Krause GmbH vyhlásila úpadek v roce 1998 a její nástupnická společnost musela učinit totéž v roce 2002, zatímco společnost Koloman Hander se dostala do platební neschopnosti v roce 2001. Obě společnosti převzala další společnost, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kterou následně převzala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, jež je v tomto případě žadatelem.
(86)
Od té doby byla činnost restrukturalizována, aby byla společnost schopna lépe soutěžit na světové úrovni, zejména však na hlavním trhu žadatele, tedy na trhu EU. Tato restrukturalizace zahrnovala převzetí společnosti Bensons, dobře zavedené obchodní společnosti, která obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a USA.
(87)
Snahy výrobního odvětví o zlepšení jeho situace však byly oslabeny vzhledem ke skutečnosti, že pozitivní účinky opatření proti nekalému dovozu byly zmírněny v důsledku jejich vstřebávání a obcházení, jak bylo objasněno výše. V důsledku toho zůstává situace výrobního odvětví i přes výrazné zlepšování, zejména do roku 2008, nejistá, jak bylo vyvozeno v šetření vedoucím k prodloužení antidumpingových opatření vůči Číně.
(88)
Toto šetření dospělo k závěru, že v posledních letech byla výrobnímu odvětví Unie opět způsobována podstatná újma a že tato újma byla zapříčiněna dumpingovým dovozem pocházejícím z Thajska.
(89)
Svým restrukturalizačním úsilím výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným odvětvím, které je i nadále schopno zásobovat významnou část trhu EU. Potřebuje však dodatečnou a účinnou ochranu před dumpingovým dovozem ze všech zdrojů, aby docílilo ustálené a zdravé situace. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaniklo téměř 60 pracovních míst a výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posledních letech značné ztráty. Bez opatření uložených proti nekalému thajskému dovozu nelze vyloučit, že žadatel bude nucen ukončit svou činnost a bude ohroženo více než 160 dalších pracovních míst.
(90)
Vzhledem k zjištění, že dovoz z Thajska způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že výrobní odvětví Unie vynaložilo veškeré nezbytné restrukturalizační úsilí a je schopno soutěžit na trhu, na němž neexistují nekalé dovozní praktiky, se vyvozuje závěr, že uložení prozatímních opatření na dovoz MKP z Thajska je v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.4 Dovozci a obchodníci
(91)
Po zahájení šetření se přihlásilo pět dovozců, včetně druhého výrobce v Unii, a poskytlo odpověď na dotazník či jiné informace. Na tyto společnosti připadalo 75 % dovozu MKP z Thajska v průběhu období šetření.
(92)
Jeden z výše uvedených dovozců, který představuje přibližně 20 % celkového thajského dovozu, se po skončení období šetření rozhodl ukončit veškeré své činnosti související s MKP. U druhého dovozce se v průběhu celého období šetření újmy objem prodeje MKP snížil trojnásobně a v období šetření představoval pouze menší část jeho celkového obratu (přibližně 1 %). Posledně uvedený dovozce mimoto v roce 2008 přestal pořizovat výrobky z Thajska a přešel k distributorovi v EU. Vyvozuje se tudíž závěr, že by případné uložení opatření nemělo na situaci těchto dvou dovozců žádný vliv.
(93)
Další dovozce, představující méně než 10 % celkového thajského dovozu, uvedl, že pokud by byla uložena opatření proti Thajsku, neměl by k dispozici žádné jiné zdroje dodávek a byl by nucen ukončit svou činnost související s MKP. V tomto ohledu je nutno za prvé připomenout, že cílem antidumpingových opatření není vyloučit veškerý dovoz na trh Unie, nýbrž jej zachovat, ačkoli za ceny, které nejsou dumpingové. Tento dovozce by tudíž mohl i nadále dovážet z Thajska MKP, jež by však podléhaly platbě antidumpingových cel, a částečně či zcela by mohl tyto vyšší náklady přenést na své odběratele.
(94)
Uznává se však, že toho nelze dosáhnout snadno s ohledem na citlivost výrobku na ceny a hospodářskou soutěž ze strany dovozu z jiných zemí, jako je Indie. Vzhledem ke struktuře trhu Unie a omezenému počtu výrobců ve světě je skutečně pravděpodobné, že by se tento dovozce mohl při přechodu na jiné zdroje dodávek potýkat s potížemi. Je však třeba uvést, že podíl prodeje MKP této společnosti v porovnání s jejím celkovým obratem se během období šetření újmy snížil z přibližně 40 % na 25 %, a co je důležitější, šetřením bylo zjištěno, že činnost související s MKP byla v minulých letech značně ztrátová. Jinými slovy, již dnes existují pochybnosti ohledně životaschopnosti podnikání tohoto dovozce v odvětví MKP.
(95)
Čtvrtý dovozce rovněž tvrdil, že v případě uložení opatření bude nucen ukončit obchodování s MKP kvůli neexistenci jiných zdrojů dodávek. Na prodej MKP v tomto případě však připadala pouze velmi malá část celkového obratu společnosti během období šetření, kdy se dotčeným výrobkem zabývala pouze jedna osoba, a je velmi pravděpodobné, že by společnost mohla svou celkovou činnost poměrně snadno zachovat i bez obchodování s MKP, pokud by to bylo po uložení opatření nevyhnutelné.
(96)
Vyvozuje se tudíž závěr, že i v případě, že by uložení opatření skutečně mělo na situaci výše uvedených dvou dovozců nepříznivý dopad, neovlivnilo by to významně jejich celkovou ekonomickou činnost.
(97)
Situace posledního dovozce je méně zřejmá, jelikož přibližně polovinu jeho prodeje MKP tvoří thajské výrobky (tyto výrobky představují významnou část celkového dovozu MKP z Thajska do EU), zatímco druhá polovina je vyráběna v EU. I když společnost prodává především pákové mechanismy, představuje prodej MKP nikoli zanedbatelnou část celkového obratu společnosti (přibližně 15 %). Tento prodej považuje za zásadní rovněž společnost, jelikož její odběratelé často požadují, aby byli dodavatelé schopni dodávat celý sortiment výrobků.
(98)
Významná část činnosti společnosti tudíž závisí na dovozu MKP z Thajska, zejména méně propracovaných výrobků, které jsou zapotřebí k tomu, aby společnost mohla nabízet celý sortiment, což je důležitá podmínka pro udržení dostatečně vysokého počtu odběratelů. Podle společnosti by uložení opatření mohlo vést k ukončení její veškeré činnosti a k zániku přibližně 170 pracovních míst. Je však nutno uvést, že se jedná o počet pracovníků v celé společnosti a že se odhaduje, že činnost spojená s MKP představuje méně než 30 osob.
(99)
V tomto ohledu je nutno za prvé zdůraznit, že se této společnosti v posledních letech podařilo zlepšit její situaci na trhu s MKP - její celkový podíl na trhu dovážených výrobků a vlastní výroba vzrostly v období šetření újmy z 9 % na 15 %, jelikož tato společnost měla prospěch z levného dumpingového dovozu.
(100)
Za druhé lze tvrdit, že by tato společnost mohla (přinejmenším částečně) pokračovat v dovozu z Thajska, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové, či dokonce považovat opatření za příležitost k zvýšení vlastní výroby a/nebo výrobní kapacity a prodeje vlastních MKP. Společnost sama tuto možnost připustila, avšak s tím, že by se nadále musela potýkat se silnou hospodářskou soutěží ze strany indických výrobků, které však dováží mnoho společností, a nikoli obchodník, jenž je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(101)
Je zřejmé, že by společnost skutečně čelila silné hospodářské soutěži ze strany indických výrobků, které byly v období šetření v průměru jen mírně dražší než thajský dovoz (+ 6 %). Není-li však prokázáno, že je indický dovoz dumpingový, je to nutno pokládat pouze za výsledek spravedlivé hospodářské soutěže.
(102)
Nepříznivý dopad opatření vůči Thajsku by mohl být nicméně poněkud omezen, pokud by bylo možno dosáhnout určité rovnováhy mezi zvýšením vlastní výroby a zachováním určité úrovně dovozu, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové. Připomíná se rovněž, že 75 % obratu společnosti tvoří prodej jiných výrobků.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení prozatímních opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad pouze na situaci posledního dovozce, tj. druhého výrobce v Unii, tento však měl v minulosti do značné míry prospěch z levného a dumpingového dovozu z Thajska a nepříznivý dopad by v zásadě vyplýval z hospodářské soutěže s dovozem z Indie, který nelze považovat za nekalou hospodářskou soutěž.
8.5 Uživatelé
(104)
Na dotazník odpověděl jeden uživatel, který uvedl, že přibližně tři čtvrtiny jeho nákupů MKP tvoří dovoz z jiných zemí než z Thajska a zbytek je víceméně rovnoměrně rozložen mezi výrobní odvětví Unie a Thajsko.
(105)
Tento uživatel uvedl, že by v případě uložení opatření byly zdroje dodávek omezené a vznikla by monopolní situace. To se zakládá na tvrzení, že by se výrobní odvětví Unie a obchodní společnost Bensons, dovozce indických výrobků, která je s ním ve spojení, staly bezmála jediným zdrojem dodávek na trhu Unie. Někteří dovozci předložili stejná tvrzení.
(106)
V této souvislosti je nutno za prvé podotknout, že skutečnost, že počet dodavatelů na trhu Unie je omezený, není jako taková důvodem pro neuložení antidumpingových opatření s cílem odstranit nekalé obchodní praktiky. Ve skutečnosti se má za to, že v případě neuložení opatření by výrobní odvětví Unie pravděpodobně zaniklo a tento výrobce dosud představuje 25 % prodeje na trhu EU a může v EU dodávat specializované i běžné výrobky. Je tudíž rovněž v zájmu uživatelů, aby toto výrobní odvětví i nadále působilo na trhu.
(107)
Za druhé, navzdory uložení opatření není vyloučeno, že dovoz z Thajska (ačkoliv by se jeho objem mohl snížit) bude nadále přítomen na trhu Unie. Podobně (jak bylo objasněno výše) bude druhý výrobce v Unii pravděpodobně schopen zachovat či dokonce rozšířit svou činnost související s MKP.
(108)
Mimoto bude pokračovat dovoz z Indie a uživatelé, včetně jediného spolupracujícího uživatele, budou moci pořizovat MKP z této země. I když obchodník, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, má smlouvu o dodávkách s indickými výrobci, neznamená to, že se jedná o výhradního dovozce/distributora indických výrobků. Naopak. Indické MKP distribuují na trhu Unie rovněž jiné společnosti a uživatelé mohou pořizovat MKP přímo z Indie. V této souvislosti je nutno zdůraznit, že s přibližně dvěma třetinami indického vývozu do EU obchodují či jej pořizují jiné společnosti než společnost Bensons, tj. obchodník ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(109)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z Thajska nebude mít pravděpodobně celkově značný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.6 Závěr ohledně zájmu Společenství
(110)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz MKP pocházejících z Thajska. Ačkoliv uložení opatření může mít nepříznivé důsledky pro situaci druhého výrobce v Unii (viz výše oddíl týkající se dovozců), který měl v minulosti prospěch z dumpingového dovozu, usuzuje se, že tyto nepříznivé důsledky nepřevažují nad nutností odstranit nepříznivý dopad nekalého dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
9. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(112)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(113)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Předběžně se usuzovalo, že by ziskové rozpětí ve výši 5 % obratu bylo možno považovat za vhodné minimum, kterého by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Tento procentní podíl byl použit v předchozím řízení týkajícím se téhož výrobku a nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že se v tomto ohledu situace změnila a že tato úroveň není v daném případě přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobce v Unii vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu.
(114)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejícího výrobce v Thajsku u daného druhu výrobku s cenou tohoto druhu výrobku prodávaného na trhu Unie výrobci v Unii během období šetření, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů. Výsledné rozpětí újmy bylo vyšší než dumpingové rozpětí.
9.2 Prozatímní opatření
(115)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející Thajska měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(116)
V důsledku toho jsou rozpětí pro odstranění újmy, dumpingová rozpětí a navrhované sazby prozatímního antidumpingového cla pro Thajsko, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, následující:
Vyvážející výrobce
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
Všechny ostatní společnosti
17,2 %
10. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(117)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 17,2 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. února 2011.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 118/2011
z dne 10. februarja 2011
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Začetek
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 20. maja 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, (2) („obvestilo o začetku“) napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske („zadevna država“) v Unijo.
(2)
Protidampinški postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 6. aprila 2010 vložila družba Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka postopka.
1.2 Strani v postopku
(3)
Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike na Tajskem, predstavnike zadevne države, znane uvoznike in znane uporabnike uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(4)
Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim stranem, ki so to zahtevale v roku iz obvestila o začetku, in sicer pritožniku, drugim znanim proizvajalcem Unije, znanemu proizvajalcu izvozniku na Tajskem, predstavnikom zadevne države, znanim uvoznikom in znanim uporabnikom. Vsem stranem, ki so zahtevale zaslišanje v določenem roku in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(5)
Odgovore na vprašalnike in druge pripombe so poslali en proizvajalec izvoznik iz Tajske, proizvajalec Unije, ki se je pritožil, pet nepovezanih uvoznikov in trgovcev (vključno z enim, ki je tudi proizvajalec Unije) ter en uporabnik.
(6)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno določitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalca Unije:
-
družbe Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Dunaj, Avstrija;
(b)
proizvajalca izvoznika na Tajskem:
-
družbe Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tajska („TSI“);
(c)
družb, povezanih s proizvajalcem izvoznikom na Tajskem:
-
družbe Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong;
(d)
uvoznikov v Uniji:
-
družbe Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Italija,
-
družbe Rendol enterprises, Reilingen, Nemčija,
-
družbe Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italija (tudi proizvajalec Unije),
-
družbe Winter Company Spain S.A., Španija.
1.3 Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(7)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP („obdobje preiskave škode“).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(8)
Zadevni izdelek zajema obročne mehanizme za vezavo, ki sestojijo iz vsaj dveh jeklenih listov ali žic z najmanj štirimi polobroči iz jeklene žice, pritrjenimi na njej, katere skupaj drži jeklen ovitek; lahko se jih odpira s potegom polobročev ali z majhnim sprožilnim mehanizmom iz jekla, pritrjenim na obročni mehanizem za vezavo, s poreklom iz Tajske („zadevni izdelek“) in se trenutno uvršča v oznako KN ex 8305 10 00. Področje te preiskave ne zajema vzvodnih mehanizmov za mape, ki spadajo v isto oznako KN.
(9)
Obročni mehanizem za vezavo se uporablja za vlaganje različnih vrst dokumentov ali papirjev. Med drugim ga uporabljajo proizvajalci map z obročnim mehanizmom, tehničnih priročnikov, albumov za fotografije in znamke, katalogov in brošur.
(10)
V Evropski uniji je bilo v OP prodano veliko različnih modelov obročnih mehanizmov za vezavo. Modeli so se razlikovali po velikosti, obliki, številu obročkov, velikosti osnovne plošče in sistemu za odpiranje obročkov (s potegom narazen ali s sprožilom za odpiranje). Ker imajo vsi modeli obročnih mehanizmov za vezavo enake fizikalne in tehnične lastnosti in so znotraj določenih serij medsebojno zamenljivi, je Komisija ugotovila, da za namene sedanjega postopka vsi obročni mehanizmi za vezavo predstavljajo en sam izdelek.
2.2 Podobni izdelek
(11)
Za izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu na Tajskem, ter za izdelek, ki ga proizvajalci Unije proizvajajo in prodajo v Uniji, je bilo ugotovljeno, da imata enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavata kot podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. VZORČENJE
3.1 Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(12)
Zaradi velikega števila nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je pozvala vse nepovezane uvoznike, da se ji javijo in ji predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom (kot je opredeljen v oddelku 2.1) v obdobju od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010.
(13)
Po preučitvi predloženih informacij in zaradi majhnega števila uvoznikov, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, je bila sprejeta odločitev, da vzorčenje ni potrebno.
4. DAMPING
(14)
Ena družba iz Tajske je odgovorila na vprašalnik za proizvajalce izvoznike. Na vprašalnik je odgovorila tudi družba, ki se ukvarja s prodajo zadevnega izdelka, ima sedež v Hongkongu in je povezana s tem proizvajalcem izvoznikom. Na podlagi informacij o uvozu, ki jih je sporočil Eurostat, je proizvajalec izvoznik (skupaj s povezano družbo) opravil ves tajski uvoz v Unijo.
4.1 Normalna vrednost
(15)
Preiskava je pokazala, da je proizvajalec izvoznik predložil nepopolne in nepravilne informacije v zvezi s pomembnimi elementi njegovih proizvodnih stroškov, kot sta na primer očitna poraba niklja in očitna poraba drugih surovin. Poleg tega so bile druge sporočene informacije v zvezi s proizvodnimi stroški in proizvodnimi zmogljivostmi nezdružljive in jih ni bilo mogoče uskladiti. Preiskava je še pokazala, da obstaja povezana družba s sedežem v Ljudski republiki Kitajski, ki je v nasprotju s tem, kar je prvotno trdil proizvajalec izvoznik, bila vključena v prodajo in upravljanje zadevnega izdelka. Sporočeni stroški niso vključevali ustreznih stroškov te povezane družbe, zato so se šteli za nepopolne.
(16)
Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da predložene informacije o stroških niso dovolj natančna podlaga za določitev normalne vrednosti. Zaradi tega je bila sprejeta odločitev, da bi morale biti ugotovitve vsaj delno utemeljene na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(17)
Družba je bila takoj obveščena in dana ji je bila možnost, da predloži nadaljnja pojasnila v skladu s členom 18(4) osnovne uredbe. Vendar pa pojasnila, ki jih je dala družba, niso bila zadovoljiva, ker z njimi ni pojasnila ugotovljenih neskladnosti. Družba tudi ni mogla ovreči dokazov, ki kažejo, da je predložila nepopolne, nepravilne in zavajajoče informacije. Poleg tega družba ni predložila bistvenih informacij o prej omenjeni povezani družbi s sedežem v Ljudski republiki Kitajski, ki je vključena v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka.
(18)
Glede na navedeno je bila sprejeta odločitev, da bi se morala normalna vrednost za proizvajalca izvoznika začasno določiti na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(19)
Ker ni bilo na voljo drugih bolj zanesljivih informacij, je bila normalna vrednost začasno izračunana na podlagi informacij o proizvodnih stroških na Tajskem iz pritožbe. V skladu s členom 18(5) osnovne uredbe so bile te informacije navzkrižno preverjene s preverjenimi informacijami, pridobljenimi med preiskavo, vključno z informacijami o stroških osebja in energije na Tajskem. Kadar se je to štelo za ustrezno, so bile informacije, navedene v pritožbi, popravljene s preverjenimi informacijami, pridobljenimi med preiskavo.
(20)
K tako ugotovljenim proizvodnim stroškom sta bila na podlagi informacij, predloženih v pritožbi, prišteta razumna zneska 16 % za stroške PSA in 8 % za dobiček.
4.2 Izvozna cena
(21)
Proizvajalec izvoznik je izvažal v Unijo prek svoje povezane trgovske družbe s sedežem zunaj Unije.
(22)
Izvozna cena je bila določena na podlagi cen, po katerih je povezana trgovska družba izdelek prodajala v Unijo, to je neodvisnemu kupcu, in sicer v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
4.3 Primerjava
(23)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.
(24)
Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Opravljene so bile tudi prilagoditve zaradi razlik v stroških prevoza, zavarovanja in posojila, kjer je bilo to primerno in utemeljeno.
4.4 Stopnja dampinga
(25)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za sodelujočega proizvajalca izvoznika določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno glede na vrsto izdelka, kot je določeno zgoraj.
(26)
Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, na podlagi navedene metodologije znašajo:
Proizvajalec izvoznik
Stopnja dampinga
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Tajska („TSI“),
17,2 %
(27)
Ker je ves tajski izvoz zadevnega izdelka v Unijo opravil sodelujoči proizvajalec izvoznik, je bila sprejeta odločitev, da bi se morala preostala stopnja dampinga določiti v višini stopnje dampinga, ugotovljene za sodelujočega proizvajalca izvoznika, torej na stopnji 17,2 %.
5. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(28)
V obdobju preiskave sta obročne mehanizme za vezavo v EU proizvajala naslednja proizvajalca:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Dunaj, Avstrija,
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italija.
(29)
Prvi proizvajalec je vložnik in je sodeloval v preiskavi. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je vložnik v obdobju preiskave predstavljal več kot 50 % celotne proizvodnje obročnih mehanizmov za vezavo v Uniji.
(30)
Drugi (manjši) proizvajalec je tudi uvoznik obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske in je postopku nasprotoval. Na podlagi informacij, ki jih je predložila družba, je bilo ugotovljeno, da je bila v celotnem obdobju, obravnavanem za analizo škode, količina kupljenih tajskih izdelkov v povprečju primerljiva s količino, ki jo je družba proizvedla sama.
(31)
Na podlagi navedenega se šteje, da je treba v skladu s členom 4(1)(a) drugega proizvajalca izključiti iz opredelitve industrije Unije, zato mora industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe predstavljati samo proizvajalec vložnik. Za navedenega proizvajalca se v nadaljevanju uporablja izraz „industrija Unije“.
(32)
Opozoriti je treba, da sta v preteklosti industrijo Unije prvotno sestavljala dva proizvajalca (Koloman Handler - Avstrija in Robert Krause - Nemčija), ki sta šla v stečaj in ju je prevzela avstrijska skupina. V teh družbah je bilo izvedeno intenzivno prestrukturiranje in sedanja družba „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ je bila ustanovljena leta 2003. Sedež je v Avstriji, proizvodnja pa poteka na Madžarskem.
6. ŠKODA
6.1 Potrošnja Unije
(33)
Potrošnja je bila določena na podlagi naslednjih informacij:
-
preverjene celotne prodaje na trgu Unije, ki jo je sporočila industrija Unije in drugi proizvajalec EU,
-
preverjenega skupnega obsega izvoza v EU sodelujočega proizvajalca izvoznika na Tajskem za obdobje, zahtevano v vprašalniku (leti 2008 in 2009 ter obdobje preiskave) in Eurostatovi podatki za preostala leta,
-
Eurostatovih podatkov o uvozu iz drugih tretjih držav.
(34)
Na podlagi tega je bilo ugotovljeno naslednje gibanje potrošnje obročnih mehanizmov za vezavo v Uniji:
2006
2007
2008
2009
OP
Potrošnja (v tisoč kosih)
100
100
111
93
95
Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.
(35)
Potrošnja se je v celotnem obdobju preiskave škode zmanjšala za 5 %. (3) Kljub temu pa je treba opozoriti, da se je po povečanju za približno 10 % med letoma 2006 in 2008 potrošnja v naslednjem obdobju zmanjšala za 15 %.
6.2 Uvoz iz Tajske
(a) Obseg uvoza in tržni delež
2006
2007
2008
2009
OP
Obseg uvoza
100
65
153
116
119
Tržni delež
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Vir: preverjen izpolnjen vprašalnik in Eurostat.
(36)
Informacije o uvozu iz Tajske za obdobje od leta 2008 do obdobja preiskave temeljijo na izpolnjenem vprašalniku sodelujočega proizvajalca izvoznika, edinega znanega tajskega izvoznika, za druga leta pa temeljijo na Eurostatovih podatkih. Tako je bilo ugotovljeno, da se je skupni obseg uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske od leta 2006 do obdobja preiskave povečal za skoraj 20 %. Vendar pa se je stopnja uvoza v tem obdobju precej spreminjala in najpomembnejše povečanje je nastopilo med letoma 2007 in 2008, ko se je uvoz več kot podvojil.
(37)
Tajski tržni delež je na splošno naraščal in se od leta 2006 do obdobja preiskave povečal za 3 točke. Podobno kot prodaja je bil tudi tržni delež največji leta 2008, ko je dosegel stopnjo 16,5 %.
(b) Cena uvoza zadevnega izdelka / nelojalno nižanje cen
2006
2007
2008
2009
OP
Uvozna cena
100
103
123
113
113
(38)
Uvozne cene so se najprej za več kot 20 % povečale med letoma 2006 in 2008, potem pa so se zmanjšale.
(39)
Kljub skupnemu povečanju za 13 % v obdobju preiskave škode so tajske cene nelojalno močno nižale prodajne cene proizvajalcev Unije. Primerjava cen za primerljive modele, ki so bile po potrebi ustrezno prilagojene, je dejansko pokazala, da so bile v obdobju preiskave uvozne cene v povprečju več kot 30 % nižje od prodajnih cen industrije Unije. Primerjava povprečnih cen v preostalih letih kaže, da so bile cene v letih od 2006 do 2009 nižje za podobno stopnjo.
(40)
Tudi absolutna stopnja tajskih uvoznih cen je bila ves čas nižja od drugih uvoznih cen in večinoma pa tudi od cene drugega proizvajalca Unije.
6.3 Gospodarski položaj industrije Unije (4)
(a) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2006
2007
2008
2009
OP
Proizvodnja
100
130
131
80
83
Proizvodna zmogljivost
100
110
115
80
75
Izkoriščenost zmogljivosti
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
V celotnem obdobju se je proizvodnja zmanjšala za skoraj 20 %, proizvodna zmogljivost pa za skoraj 25 %. Vse večjo izkoriščenost zmogljivosti je treba razlagati le kot rezultat zmanjšanja proizvodne zmogljivosti za 25 % v istem obdobju. To je predvsem posledica odpuščanj (glej razdelek o zaposlovanju ).
(42)
Kljub temu pa je treba opozoriti, da sta se obseg proizvodnje in proizvodna zmogljivost do leta 2008 najprej izboljševala, nato pa sta se precej zmanjšala.
(b) Zaloge
2006
2007
2008
2009
OP
Končne zaloge
100
137
153
124
126
(43)
V obdobju preiskave škode so se zaloge industrije Unije povečale za skupno 26 %. Pomemben del proizvodnje obročnih mehanizmov za vezavo zajema standardne izdelke in industrija Unije mora ohranjati določeno raven zalog, da se lahko hitro odzove na povpraševanje svojih strank. Kljub temu pa vsako povečanje končnih zalog nad povprečno stopnjo kaže na težave pri prodaji izdelkov.
(c) Obseg prodaje, tržni delež in rast
2006
2007
2008
2009
OP
Obseg prodaje EU
100
105
113
79
77
Tržni deleži
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Obseg prodaje industrije Unije na trgu EU se je v celotnem obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %, kar je ustrezalo zmanjšanju tržnega deleža z 29,6 % na 24,0 %, tj. padcu za več kot 5 točk. V primerjavi z letom 2008 sta se obseg prodaje in tržni delež dejansko poslabšala.
(45)
Navedeno gibanje na splošno kaže, da v industriji Unije med letom 2006 in obdobjem preiskave ni bilo rasti.
(d) Prodajne cene
2006
2007
2008
2009
OP
Prodajna cena
100
99
99
110
107
(46)
Tehtano povprečje prodajne cene industrije Unije je bilo razmeroma stabilno do leta 2008. V letu 2009 se je povečalo za 10 %, v obdobju preiskave pa je padlo za 3 odstotne točke. To zvišanje cene je rezultat kombinacije dveh dejavnikov: spremembe ponudbe izdelkov zaradi zmanjševanja obsega prodaje bolj standardiziranih in cenejših izdelkov ter poskusa industrije Unije, da nadomesti izgube iz leta 2008. Ta poskus pa ni bil uspešen, ker je industrija Unije tudi v naslednjem obdobju še naprej poslovala z izgubo (glej nadaljevanje).
(e) Dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok
2006
2007
2008
2009
OP
Dobiček in izgube v % prometa
100
9
135
167
146
Denarni tok
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Donosnost neto sredstev
100
87
104
146
176
(47)
Industrija Unije je ustvarjala izgubo v celotnem obdobju preiskave škode, zgoraj predstavljeno gibanje pa kaže splošno povečanje stopnje izgub. Čeprav se je leta 2007 stanje nekoliko izboljšalo (dobiček in izguba sta se skoraj izravnala), pa se je leta 2008 poslabšalo. Čeprav je bilo zmanjšanje denarnih tokov mogoče nekako omejiti, so od leta 2007 naprej tudi ti ostajali negativni. Tudi donosnost neto sredstev je bila v celotnem obdobju negativna in se je med letom 2006 in obdobjem preiskave nenehno zmanjševala.
(f) Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala
2006
2007
2008
2009
OP
Naložbe
100
45
50
17
26
(48)
Pri naložbah je v celotnem obdobju preiskave škode mogoče opaziti močan upad, tj. - 75 %.
(49)
Kot je bilo navedeno, se glede na slabo finančno stanje industrije Unije lahko ugotovi, da je bila njena zmožnost zbiranja kapitala iz neodvisnih virov resno prizadeta.
(g) Zaposlenost, produktivnost in plače
2006
2007
2008
2009
OP
Zaposlenost
100
111
118
99
87
Produktivnost
100
117
111
81
95
Plače
100
106
113
92
71
(50)
V celotnem obdobju se je zaposlenost (enote polnega delovnega časa) zmanjšala za 13 %, najpomembnejši padec pa je nastopil po letu 2008, ko je zaposlenost dosegla vrhunec. Gibanje plač je bilo večinoma enako.
(51)
Gibanje produktivnosti, merjene v tisoč proizvedenih kosih na zaposlenega v obdobju, je bilo na splošno enako gibanju zaposlenosti, vendar bi bilo zmanjševanje mogoče omejiti v obdobju preiskave.
(h) Višina dejanske stopnje dampinga
(52)
Na podlagi najboljših razpoložljivih dejstev je bil v preiskavi ugotovljen obstoj dampinga v obdobju preiskave v višini 17,2 %, kar je precejšen delež.
(i) Okrevanje od učinka preteklega dampinga
(53)
Industrija Unije je več let trpela posledice zaradi učinkov dampinškega uvoza. Do leta 2008 je vseeno lahko pridobivala zaradi razmeroma učinkovitih ukrepov, vendar se je stanje zatem spet poslabšalo. To je natančneje razloženo v oddelku o interesih Unije.
6.4 Sklepna ugotovitev
(54)
Gospodarski položaj industrije Unije se je od leta 2006 do obdobja preiskave opazno poslabšal. Za to poslabšanje je bilo značilno precejšnje zmanjšanje obsega proizvodnje in prodaje (- 17 % oziroma - 13 %), kar je privedlo tudi do zmanjšanja tržnega deleža z 29,6 % na 24 %. Prizadet je bil tudi finančni položaj industrije Unije. Stopnja izgub, ki jih je utrpela družba, se je dejansko povečala in tudi gibanje na področju denarnih tokov in donosnosti neto sredstev je bilo negativno. Poskus industrije Unije, da bi omejila stopnjo izgub z zvišanjem cen v letu 2009, ni bil uspešen, stanje se je celo poslabšalo.
(55)
Zaradi tega so bile naložbe zmanjšane na najnižjo stopnjo in družba se je z nastalim položajem morala spoprijeti tako, da je odpustila precej ljudi.
(56)
Kljub temu je treba opozoriti, da se je v celotnem obdobju preiskave škode položaj industrije Unije med letoma 2006 in 2008 nekoliko izboljšal. V tem obdobju so proizvodnja, prodaja in zaposlenost naraščali. Vendar pa so se ti kazalci po letu 2009 naprej precej zmanjšali. Po drugi strani pa so kazalci dobičkonosnosti ostajali negativni v celotnem obdobju, čeprav se je leta 2007 dobičkonosnost močno približala ničli.
(57)
Glede na navedeno se začasno ugotovi, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
7. VZROČNOST
7.1 Uvod
(58)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg tega so bili poleg dampinškega uvoza preučeni znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti drugi dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
7.2 Učinek dampinškega uvoza
(59)
Opozoriti je treba, da je za trg Unije značilno razmeroma malo virov dobave (dva v Uniji, en v Indiji, en na Tajskem in še vedno nekaj dobave iz Kitajske) in da je zaradi navajanja cen trg cenovno precej pregleden. Poleg tega velik del povpraševanja v EU zadeva standardne tipe obročnih mehanizmov za vezavo, pri katerih je cena daleč najbolj odločilen dejavnik za nakup izdelka.
(60)
V tem smislu je preiskava pokazala, da se je obseg uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske povečal za skoraj 20 % v obdobju preiskave škode in je v obdobju preiskave dosegel 15-odstotni tržni delež. Industrija Unije je v istem obdobju imela znaten padec obsega prodaje. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so bile v obdobju preiskave cene obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za več kot 30 %, kar je za tovrsten izdelek veliko.
(61)
Kombinacija pomembnega obsega uvoza in nizke ravni cen je privedla do znatnih cenovnih pritiskov na trgu Unije. Brez dampinga bi bile tajske cene, vsaj v obdobju preiskave, skoraj 20 % višje, kot so dejansko bile, in to bi lahko pomenilo na splošno višjo ceno na trgu Unije.
(62)
Glede na obseg dampinškega uvoza in raven cen se tako šteje, da je dampinški uvoz oviral poskus industrije Unije, da bi znova začela ustvarjati dobiček ali vsaj zmanjšala izgubo tako, da bi v obdobju od 2009 do obdobja preiskave povečala obseg prodaje in/ali cene na primernejšo raven. Stalen pritisk zaradi dampinškega uvoza z nizkimi cenami iz Tajske na trg Unije je tako privedel do zmanjšanja obsega prodaje, tržnega deleža, cen in s tem do izgube dobičkonosnosti industrije Unije.
(63)
Opozoriti je treba, da je bilo v nedavni preiskavi zaradi izteka ukrepa (5) ugotovljeno, da je bila industrija leta 2008 še vedno v zelo negotovem položaju in še izjemno občutljiva za morebitno nadaljevanje dampinškega uvoza.
(64)
Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da je dampinški uvoz iz Tajske negativno vplival na gospodarski položaj industrije Unije.
7.3 Učinek drugih dejavnikov
7.3.1 Zmanjšanje povpraševanja na trgu Unije
(65)
Povpraševanje na trgu Unije se je leta 2008 povečalo za 10 %, vendar je v naslednjem letu močno upadlo, in sicer za približno 15 %. Pri tem je treba upoštevati tudi finančno krizo in odločitev številnih podjetij, da bodo zmanjšala splošne stroške, vključno s stroški za pisarniški material. Negativne posledice je občutil celotni sektor proizvajalcev obročnih mehanizmov za vezavo. Absolutni obseg uvoza iz Indije in Tajske se je zmanjšal, prav tako pa tudi prodaja industrije Unije.
(66)
Kljub temu je treba opozoriti, da je industrija Unije utrpela razmeroma več škode kot drugi akterji, saj se je njen tržni delež od leta 2008 do 2009 zmanjšal s 30,2 % na 25,2 %. Ker so fiksni stroški v industriji obročnih mehanizmov za vezavo pomembni, je zmanjšani obseg prodaje negativno vplival na finančno stanje vložnika. Vendar pa je zmanjšanje potrošnje treba obravnavati skupaj z razvojem dampinškega uvoza iz Tajske. Tajski uvoz je tako zajemal pomemben tržni delež; predstavljal je količino, ki je skoraj trikrat večja od zmanjšanja potrošnje.
(67)
Tako je mogoče ugotoviti, da je zmanjšanje potrošnje, ki ga je povzročila gospodarska kriza, lahko prispevalo k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Če je ta vpliv obstajal, se je zagotovo močno okrepil zaradi uvoza, ki se preiskuje.
7.3.2 Uvoz iz drugih tretjih držav
(68)
Obročni mehanizmi za vezavo se proizvajajo in uvažajo tudi iz Indije in Kitajske. Njihov uvoz se je spreminjal, kakor je prikazano v naslednji razpredelnici:
2006
2007
2008
2009
OP
Indija
Obseg uvoza
100
93
102
88
91
Tržni deleži
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Povprečna cena
100
99
118
116
113
Kitajska
Obseg uvoza
100
91
153
150
151
Tržni deleži
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Povprečna cena
100
98
90
85
86
Vir: Eurostat.
(69)
V Indiji obstaja samo en proizvajalec izvoznik obročnih mehanizmov za vezavo in njegov obseg uvoza se je v obdobju preiskave škode zmanjšal za skoraj 10 %. Indija kljub temu pomeni precejšen delež trga Unije, saj je v obdobju preiskave škode v povprečju obvladovala 45-odstotni tržni delež. Poleg tega so se indijske uvozne cene skupno povečale za 13 %, kar je nekoliko več od tajskih cen. Glede na prevladujoči položaj na trgu Unije in konkurenčno uvozno ceno je Indija močna konkurentka industrije Unije. Vendar pa, če upoštevamo navedeno gibanje, tj. zmanjševanje obsega in rast cen, ne kaže, da bi Indija prispevala k poslabšanju položaja industrije Unije v obdobju preiskave. Nazadnje je treba opozoriti, da je določen delež uvoza iz Indije, približno tretjino, na trgu Unije neposredno kupil in prodal distributer, povezan z industrijo Unije.
(70)
Za uvoz iz Kitajske so se od leta 2004 naprej uporabljale protidampinške dajatve v višini od 51,2 % do 78,8 %. Obseg uvoza iz Kitajske se je med letom 2006 in obdobjem preiskave povečal za približno 50 %, kar pomeni povečanje tržnega deleža za 2 točki (s 3,5 % na 5,5 %). Čeprav so se kitajske uvozne cene zniževale v celotnem obdobju preiskave škode, je njihova splošna raven ostajala visoko nad ravnjo tajskih cen. Pri tem pa niti ni bila upoštevana uporaba protidampinških dajatev. Tako je bilo ugotovljeno, da ta uvoz ni prispeval k poslabšanju položaja industrije Unije v obdobju preiskave.
(71)
Na podlagi navedenega se začasno sklene, da uvoz iz teh tretjih držav ni prispeval, vsaj ne občutneje, k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
7.3.3 Izvoz industrije Unije
(72)
Poleg dampinškega uvoza je bil kot eden znanih dejavnikov, ki bi lahko hkrati škodoval industriji Unije, preučen tudi izvoz industrije Unije.
(73)
Izvoz industrije Unije je v obdobju preiskave škode v povprečju predstavljal okoli 5 % skupne prodaje obročnih mehanizmov za vezavo in je ostajal razmeroma stabilen. Zaradi tega se začasno ugotovi, da to ni moglo povzročiti škode industriji Unije.
7.4 Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi
(74)
Navedena analiza je pokazala, da je uvoz iz Tajske zaradi obsega in ravni cen v obdobju preiskave povzročil znatno škodo industriji Unije. Uvoz se je v absolutnem smislu povečal, ugotovljeno je bilo, da je bil ta uvoz izveden po dampinških cenah in da so bile te precej nižje od cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala na trgu Unije za podobne vrste izdelkov. Na tem cenovno občutljivem trgu, na katerem je število dobaviteljev razmeroma omejeno in ki je precej pregleden, je nelojalno nižanje prodajnih cen za več kot 30 % vsekakor precej vplivalo na cene na trgu.
(75)
Preučitev drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, je pokazala, da bi tudi zmanjšanje povpraševanja lahko imelo vpliv. Vendar pa se kljub negativnemu učinku zmanjševanja povpraševanja na trgu Unije začasno ugotovi, da ta dejavnik ni takšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz Tajske in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Zmanjševanje povpraševanja je treba obravnavati ob upoštevanju učinkov dampinškega uvoza, zaradi katerih se je dejansko povečal negativni učinek finančne krize.
(76)
Na podlagi navedene analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno prepoznani in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno ugotovi, da je dampinški uvoz iz Tajske povzročil industriji Unije znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
8. INTERES UNIJE
8.1 Uvodna opomba
(77)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali so kljub začasni ugotovitvi škodljivega dampinga obstajali utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče ugotoviti, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Zato in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe se je na podlagi vseh predloženih dokazov obravnaval verjeten vpliv morebitnih ukrepov na vse strani, vključene v ta postopek, in verjetne posledice nesprejetja ukrepov.
(78)
Da bi ocenili verjeten vpliv ukrepov, so imele vse zainteresirane strani možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. Na vprašalnik so odgovorili vložnik, ki je proizvajalec Unije, in štirje nepovezani uvozniki. Drugi proizvajalec Unije, ki je tudi uvoznik, je predložil nekaj informacij, en uporabnik pa je odgovoril na vprašalnik.
8.2 Opis trga Unije
(79)
Da bi bolje razumeli vse različne zadevne interese, je treba najprej opisati glavne značilnosti trga.
(80)
Protidampinški ukrepi so bili prvič uvedeni leta 1997 na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Kitajske (6). Prvotna stopnja dajatve je bila povečana tri leta pozneje po vmesnem pregledu. Navedeni ukrepi so bili pred nedavnim drugič podaljšani po pregledu zaradi izteka ukrepa, pri katerem je bilo ugotovljeno, da bi se v nasprotnem primeru dampinški in škodljiv uvoz nadaljeval (7).
(81)
V več preiskavah je bilo ugotovljeno izogibanje ukrepom proti Kitajski, zato so se ukrepi leta 2004 razširili na Vietnam, leta 2006 pa še na Laoško ljudsko demokratično republiko, treba pa je bilo tudi razširiti obseg ukrepov, da vključujejo rahlo spremenjene obročne mehanizme za vezavo (8). Nazadnje je treba navesti, da sta bili v zvezi z uvozom obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske v letih 2004 in 2008 opravljeni dve različni preiskavi proti izogibanju, leta 2008 pa nova protidampinška preiskava. Čeprav te preiskave niso privedle do novih ukrepov, je bilo v sedanji preiskavi jasno ugotovljeno, da je tajski izvoznik v izpolnjenem vprašalniku navedel netočne informacije.
(82)
Opozoriti je treba, da obročne mehanizme za vezavo na trg uvažajo distributerji, zastopniki ali neposredno uporabniki, tj. družbe, ki izdelujejo mape.
(83)
Končno je treba opozoriti, da je število proizvajalcev obročnih mehanizmov za vezavo, ki oskrbujejo trg Unije, razmeroma omejeno. Poleg dveh proizvajalcev iz EU tako obstajajo samo še en znan proizvajalec iz Tajske, eden iz Indije in nekaj proizvajalcev iz Kitajske, pri čemer se za slednje uporabljajo protidampinški ukrepi, kot je bilo navedeno. Proizvajalca izvoznika iz Tajske in Indije sta v lasti družb s sedežem v Hongkongu; prvi je v lasti družbe Wah Hing Stationary, trgovca z obročnimi mehanizmi za vezavo s proizvodnim obratom na Kitajskem, drugi pa v lasti družbe World Wide Stationary, ki ima sklenjeno pogodbo o dobavi z družbo Bensons, distributerjem v lasti industrije Unije.
8.3 Industrija Unije
(84)
Opozoriti je treba, da se je industrija Unije pred nekaj leti že spoprijemala z resnimi gospodarskimi težavami, med drugim zaradi nelojalnega uvoza, in se je morala prestrukturirati, da si je zagotovila nadaljnji obstoj, kakor je razloženo v nadaljevanju.
(85)
Ko je bila leta 1995 vložena prva protidampinška pritožba, je industrija Unije zajemala dva proizvajalca: avstrijsko družbo Koloman Handler GmbH in nemško družbo Robert Krause GmbH & Co. Ti družbi sta bili že dolgo na trgu EU z obročnimi mehanizmi za vezavo, vendar se je njun gospodarski položaj tako poslabšal, da sta obe prijavili stečaj. Družba Robert Krause GmbH je prijavila stečaj leta 1998 in njena družba naslednica je morala leta 2002 storiti enako, družba Koloman Hander pa je postala plačilno nesposobna leta 2001. Obe družbi je prevzela družba SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, ki jo je nato prevzela družba Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, ki je v tem primeru vložnik.
(86)
Od takrat je bila dejavnost prestrukturirana, da bi se izboljšala konkurenčnost na svetovni ravni, vendar zlasti na osrednjem trgu vložnika, tj. trgu EU. To prestrukturiranje je vključevalo prevzem družbe Bensons, dobro uveljavljenega trgovca z obročnimi mehanizmi za vezavo, ki je imel hčerinske družbe s sedeži na Nizozemskem, v Singapurju, Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike.
(87)
Vendar pa je bilo prizadevanje industrije za izboljšanje lastnega položaja ovirano, ker so se pozitivni učinki ukrepov proti nelojalnemu uvozu zmanjšali zaradi navedenih praks absorpcije in izogibanja. Zaradi tega je kljub znatnemu izboljšanju, še posebej do leta 2008, položaj industrije ostajal krhek, kakor je bilo ugotovljeno v preiskavi, na podlagi katere so bili podaljšani protidampinški ukrep proti Kitajski.
(88)
V sedanji preiskavi je bilo ugotovljeno, da industrija Unije v zadnjih letih spet trpi znatno škodo in da je to posledica dampinškega uvoza iz Tajske.
(89)
S prizadevanji za prestrukturiranje je industrija Unije dokazala, da je uspešna in še vedno lahko zagotovi pomemben delež dobave na trgu Unije. Vendar pa potrebuje dodatno in učinkovito zaščito pred dampinškim uvozom iz vseh virov, da bi si lahko zagotovila trdno in zdravo stanje. Med letom 2008 in obdobjem preiskave je bilo izgubljenih skoraj 60 delovnih mest in industrija Unije je v zadnjih letih doživela pomembne izgube. Brez ukrepov proti tajskemu nelojalnemu uvozu ni mogoče izključiti, da ne bo vlagatelj prisiljen prekiniti dejavnosti, zaradi česar je ogroženih dodatnih 160 delovnih mest.
(90)
Ker je bilo ugotovljeno, da uvoz iz Tajske povzroča znatno škodo industriji Unije, da je industrija Unije vložila ves potrebni trud v prestrukturiranje in lahko konkurira na trgu, na katerem se pošteno trguje z uvozom, se sklene, da bi bilo v interesu industrije Unije, da se uvedejo začasni ukrepi na uvoz obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske.
8.4 Uvozniki in trgovci
(91)
Po začetku preiskave se je javilo pet uvoznikov, vključno z drugim proizvajalcem Unije, in predložilo izpolnjene vprašalnike ali druge informacije. Te družbe so v obdobju preiskave predstavljale 75 % uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske.
(92)
Eden od navedenih uvoznikov, ki predstavlja okoli 20 % skupnega uvoza iz Tajske, se je odločil, da bo po obdobju preiskave prenehal opravljati dejavnost v zvezi z obročnimi mehanizmi za vezavo. Pri drugem uvozniku je prodaja obročnih mehanizmov za vezavo med celotnim obdobjem preiskave škode padla na tretjino in je predstavljala samo majhen del njegovega skupnega prometa v obdobju preiskave (približno 1 %). Poleg tega je ta družba leta 2008 prenehala uvažati iz Tajske in je začela naročati pri distributerju EU. Zaradi tega se sklene, da uvedba ukrepov ne bi vplivala na položaj teh dveh uvoznikov.
(93)
Še en uvoznik, ki uvozi manj kot 10 % skupnega tajskega uvoza, je trdil, da bo ob morebitni uvedbi ukrepov proti Tajski ostal brez alternativnih virov dobave in bo prisiljen opustiti dejavnost, povezano z obročnimi mehanizmi za vezavo. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da cilj protidampinških ukrepov ni izključiti uvoza na trg Unije, ampak omogočiti, da se uvoz nadaljuje, vendar po nedampinških cenah. Ta uvoznik bi tako lahko še naprej uvažal obročne mehanizme za vezavo iz Tajske, vendar bi pri tem moral plačati protidampinške dajatve, te povečane stroške pa bi lahko delno ali v celoti prenesel na svoje stranke.
(94)
Treba pa je priznati, da tega ne bi bilo preprosto doseči zaradi cenovne občutljivosti izdelka in konkurence zaradi uvoza iz drugih držav, kot je na primer Indija. Poleg tega je glede na strukturo trga Unije in omejeno število proizvajalcev v svetu verjetno, da se bo ta uvoznik srečeval s težavami pri iskanju drugih dobaviteljev. Kljub temu pa je treba opozoriti, da se je delež prodaje obročnih mehanizmov za vezavo glede na celotni promet družbe v obdobju preiskave zmanjšal s približno 40 % na 25 % in, kar je še pomembnejše, preiskava je pokazala, da je dejavnost, povezana z obročnimi mehanizmi za vezavo, v zadnjih letih ustvarjala precejšnje izgube. Z drugimi besedami, že sedaj se porajajo dvomi glede sposobnosti preživetja dejavnosti obročnih mehanizmov za vezavo pri tem uvozniku.
(95)
Tudi četrti uvoznik je trdil, da bi ob morebitni uvedbi ukrepov moral nehati trgovati z obročnimi mehanizmi za vezavo zaradi pomanjkanja alternativnih virov dobave. Vendar pa je v tem primeru prodaja obročnih mehanizmov za vezavo pomenila zelo majhen delež skupnega prometa družbe v obdobju preiskave, z zadevnim izdelkom se je ukvarjala samo 1 oseba in zelo verjetno je, da bi družba lahko razmeroma preprosto ohranjala celotno dejavnost tudi brez trgovanja z obročnimi mehanizmi za vezavo, če to več ne bi bilo mogoče zaradi uvedbe ukrepov.
(96)
Zaradi tega se ugotovi, da, tudi če bi uvedba ukrepov zares negativno vplivala na položaj obeh prej omenjenih uvoznikov, to ne bi pomembno vplivalo na njuno celotno gospodarsko dejavnost.
(97)
Položaj zadnjega uvoznika je manj razumljiv, ker so tajski izdelki približno polovica njegove prodaje obročnih mehanizmov za vezavo tajski (obsegajo precejšen delež skupnega uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske v EU), druga polovica pa je izdelana v EU. Poleg tega, tudi če družba prodaja predvsem vzvodne mehanizme za arhiviranje listov, prodaja obročnih mehanizmov za vezavo pomeni delež skupnega prometa družbe, ki ga ni mogoče zanemariti (približno 15 %). Ta prodaja ima tudi ključen pomen za družbo, ker njene stranke pogosto zahtevajo od dobaviteljev, da ti dobavljajo celotno ponudbo izdelkov.
(98)
Precejšen delež dejavnosti družbe je tako odvisen od uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske in zlasti manj dodelanih izdelkov, ki so za zagotavljanje celotne ponudbe izdelkov, kar je pomemben pogoj za ohranjanje dovolj velikega števila strank. Po navedbah družbe bi vsaka uvedba ukrepov lahko pomenila konec njihove celotne dejavnosti, s tem pa tudi izgubo približno 170 delovnih mest. Kljub temu je treba opozoriti, da to število pomeni vse zaposlene v družbi in da se po ocenah z dejavnostjo, povezano z obročnimi mehanizmi za vezavo, ukvarja manj kot 30 oseb.
(99)
Pri tem je treba najprej poudariti, da je tej družbi v zadnjih letih uspelo izboljšati svoj položaj na trgu obročnih mehanizmov za vezavo (njen skupni tržni delež uvoženih izdelkov in izdelkov, ki jih je proizvedla, se je v obdobju preiskave škode povečal z 9 % na 15 %), ker je imela korist od poceni in dampinškega uvoza.
(100)
Drugič, trditi bi bilo mogoče, da bi ta družba lahko, vsaj deloma, nadaljevala z uvozom iz Tajske, čeprav ne po dampinških cenah, ali ukrepe celo vzela kot priložnost za povečanje lastne proizvodnje in/ali proizvodnih zmogljivosti ter prodaje lastnih proizvedenih obročnih mehanizmov za vezavo. V družbi so priznali to možnost, vendar s pripombo, da bi se še vedno morali spopadati z močno konkurenco zaradi indijskih izdelkov, ki pa jih uvažajo različne družbe in ne samo trgovec, povezan z industrijo Unije.
(101)
Jasno je, da bi se družba spopadala z močno konkurenco zaradi indijskih izdelkov, ki so bili v obdobju preiskave v povprečju samo nekoliko dražji od tajskih uvoženih izdelkov (+ 6 %). A dokler se ne dokaže, da je indijski uvoz dampinški, se lahko to šteje samo za rezultat poštene konkurence.
(102)
negativen vpliv ukrepov proti Tajski bi bil kljub temu lahko nekoliko omejen, če bi bilo mogoče doseči nekakšno ravnotežje med povečanjem lastne proizvodnje in ohranjanjem določene ravni uvoza, čeprav po nedampinških cenah. Opozoriti je treba tudi, da 75 % prometa družbe pomeni prodaja drugih izdelkov.
(103)
V skladu z navedenim se začasno sklene, da bi uvedba začasnih ukrepov lahko imela znaten negativen vpliv samo na položaj zadnjega uvoznika, tj. drugega proizvajalca Unije, vendar pa je ta imel v preteklosti veliko korist od poceni in dampinškega uvoza iz Tajske, do negativnega vpliva pa bi pravzaprav prišlo zaradi konkurence z uvozom iz Indije, ki ga ne moremo šteti za nelojalno konkurenco.
8.5 Uporabniki
(104)
En uporabnik je izpolnil vprašalnik, na podlagi katerega se je pokazalo, da je približno tri četrtine obročnih mehanizmov za vezavo nabavljal z uvozom iz drugih držav kot iz Tajske, preostalo pa je bolj ali manj enakovredno pridobival od industrije Unije in iz Tajske.
(105)
Ta uporabnik je trdil, da bi bili ob morebitni uvedbi ukrepov viri dobave omejeni in da bi nastal monopolni položaj. To temelji na trditvi, da bi industrija Unije in njen povezani trgovec Benson, uvoznik indijskih izdelkov, postala tako rekoč edina vira dobave na trgu Unije. Nekateri uvozniki so trdili enako.
(106)
V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da dejstvo, da je število dobaviteljev na trgu Unije omejeno, samo po sebi še ni razlog, zaradi katerega ne bi uvedli protidampinških ukrepov, namenjenih odpravi nepoštene trgovine. Velja namreč, da bi brez ukrepov industrija Unije verjetno izginila, in da ta proizvajalec še vedno predstavlja 25 % prodaje na trgu EU in lahko v EU dobavi specializirane in standardne izdelke. Zato bi bilo tudi v interesu uporabnikov, da ta industrija še naprej deluje na trgu.
(107)
Drugič, kljub uvedbi ukrepov ni izključeno, da bo uvoz iz Tajske, tudi če bi se zmanjšal, še naprej prisoten na trgu Unije. Kot je bilo navedeno, bo tudi drugi proizvajalec lahko imel podobno možnost, da ohrani ali celo razširi svojo dejavnost, povezano z obročnimi mehanizmi za vezavo.
(108)
Nazadnje je treba omeniti, da se bo uvoz iz Indije nadaljeval in uporabniki, vključno z edinim sodelujočim uporabnikom, bodo lahko še naprej nabavljali obročne mehanizme za vezavo iz te države. Tudi če ima povezani trgovec industrije Unije pogodbo o dobavi z indijskimi proizvajalci, to ne pomeni, da je ekskluzivni uvoznik/distributer indijskih izdelkov. Ravno nasprotno. Tudi druge družbe distribuirajo indijske obročne mehanizme za vezavo na trgu Unije in uporabniki jih lahko neposredno kupujejo iz Indije. V tem smislu je treba poudariti, da približno dve tretjini uvoza iz Indije v EU prodajo ali kupijo druge družbe in ne Bensons, trgovec, povezan z industrijo Unije.
(109)
Na podlagi navedenega je bilo začasno ugotovljeno, da učinek protidampinških ukrepov zoper uvoz obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske najverjetneje na splošno ne bo znatno prizadel uporabnikov zadevnega izdelka.
8.6 Sklep o interesu Unije
(110)
Glede na navedeno se začasno ugotovi, da na podlagi razpoložljivih informacij v zvezi z interesom Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov na uvoz obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske. Tudi če bi uvedba ukrepov imela negativne posledice za položaj drugega proizvajalca Unije (glej oddelek o uvoznikih), ki je imel korist od dampinškega uvoza v preteklosti, se šteje, da to ne prevlada nad potrebo po odpravi negativnih učinkov nelojalnega uvoza na položaj industrije Unije.
9. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
9.1 Stopnja odprave škode
(111)
Glede na ugotovitve o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
(112)
Za določitev stopnje teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.
(113)
Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo ugotovljeno, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga tovrstni proizvajalci v panogi lahko ustvarili v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Zato se začasno šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 5 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez dampinškega uvoza. To je enak odstotek, kot je bil uporabljen v prejšnjih postopkih v zvezi z istim izdelkom, in na voljo ni nobenih informacij, ki bi kazale, da so se okoliščine v zvezi s tem spremenile in da ta stopnja v tem primeru ne zadostuje. Na tej podlagi je bila izračunana neškodljiva cena za proizvajalce Unije za podobni izdelek.
(114)
Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno s primerjavo za vrsto izdelka med tehtano povprečno uvozno ceno proizvajalca izvoznika na Tajskem in neškodljivo ceno vrst izdelka, ki so jih proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v obdobju preiskave. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF za primerjane vrste. Posledična stopnja škode je bila višja od stopnje dampinga.
9.2 Začasni ukrepi
(115)
Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba na uvoz s poreklom iz Tajske uvesti začasne protidampinške ukrepe na ravni stopenj dampinga in škode, ki je nižja, v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeno stopnjo dampinga.
(116)
Zato so stopnje odprave škode in stopnje dampinga ter predlagane stopnje začasne protidampinške dajatve za Tajsko, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carinske dajatve, naslednje:
Proizvajalec izvoznik
Začasna stopnja protidampinške dajatve
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Tajska („TSI“),
17,2 %
Vse druge družbe
17,2 %
10. KONČNA DOLOČBA
(117)
V interesu dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko v zvezi s kakršno koli dokončno dajatvijo ponovno preučijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na obročne mehanizme za vezavo, trenutno uvrščene v oznako KN ex 8305 10 00 (oznake TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 in 8305100036) in s poreklom iz Tajske. Za namene te uredbe so obročni mehanizmi za vezavo, ki sestojijo iz dveh jeklenih listov ali žic z najmanj štirimi polobroči iz jeklene žice, pritrjenimi na njej, ki jih skupaj drži jeklen ovitek. Lahko se jih odpira s potegom polobročev ali z majhnim sprožilnim mehanizmom iz jekla, pritrjenim na obročni mehanizem za vezavo.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, je 17,2 %.
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani podajo pripombe na uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 10. februarja 2011