PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1185/2010
ze dne 13. prosince 2010
o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 15 odst. 1, článek 18, čl. 22 odst. 1, 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antisubvenčního šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (2) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex85451100, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, pro niž byla sazba cla stanovena na 7 %.
(2)
Rada uložila nařízením (ES) č. 1629/2004 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex85451100, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %.
(3)
Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). Sazby konečného vyrovnávacího cla byly upraveny na 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 7,2 %. Sazby konečného antidumpingového cla byly upraveny na 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 8,5 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (5) konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci obdobného výrobku v Unii, totiž společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“), představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(6)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise oznámila indické vládě, že obdržela řádně doloženou žádost o přezkum, a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah podnětu k přezkumu a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Indická vláda nabídku konzultací přijala a konzultace následně proběhly dne 16. září 2009. Během konzultací nebylo nicméně dosaženo vzájemně přijatelného řešení. Připomínky předložené orgány indické vlády však byly náležitě zohledněny.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(8)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009 (7) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu konečných antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) před pozbytím platnosti.
5. Šetření
5.1 Období šetření
(9)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 27 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce, sedmnácti uživatelů a indické vlády. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(14)
Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, jmenovitě společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné úřední jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit.
(15)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko,
-
Tokai ERFTCARBON, Grevenbroich, Německo.
b)
Vyvážející výrobce v Indii
-
HEG Limited, Bhopál.
c)
Indická vláda.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex85451100, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(17)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(18)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy
a)
režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“);
b)
režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“);
c)
režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“).
Regionální režimy
d)
režim osvobození od daně z elektřiny (Electricity Duty Exemption Scheme, dále jen „režim EDE“).
(19)
Režimy uvedené výše v písmenech a), b) a c) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na daný případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FT-policy 04-09“ a „FT-policy 09-14“. Druhý dokument vstoupil v platnost v dubnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(20)
Režim výše uvedený v písmenu d) spravují orgány státu Madhjapradéš.
2. Režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“)
(21)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indický výrobce v průběhu období přezkumného šetření režim PP nevyužíval. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3. Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“)
a) Právní základ
(22)
Podrobný popis režimu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(23)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění režimu DEPB
(24)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Sazby úvěrů v režimu DEPB byly stanoveny indickými úřady pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardní normy vstupů a výstupů (Standard Input Output Norm) a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a celní zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli.
(25)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr režimu DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(26)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do obchodních účtů na akruální bázi jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a platí po dvanáct měsíců od data vydání.
(27)
Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky HOP I 04-09 a 09-14. Jak je dále stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 04-09 a 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
(28)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu DEPB
(29)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(30)
Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(31)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil spolupracující vyvážející výrobce v Indii. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.
e) Výpočet výše subvence
(32)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku uskutečnění vývozní transakce podle tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(33)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(34)
Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě byly všechny získané úvěry v režimu DEPB použity na dovoz materiálů, které byly využity pouze při výrobě dotčeného výrobku, ačkoli je v zásadě povoleno je prodávat nebo využívat i v rámci dovozu dalších materiálů. Společnost proto tvrdila, že režim DEPB je běžný systém vracení cla, a napadnuto by tudíž mělo být pouze vracení nadměrných částek. Toto tvrzení však muselo být odmítnuto, jelikož, jak je vysvětleno ve 31. bodě odůvodnění výše, režim DEPB není považován za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů, což uznala i indická vláda. Z toho důvodu není podstatné, jak vývozce skutečně nakládá s licencemi, které v rámci tohoto režimu získal. Vývozci je poskytnuta nevratná výhoda v okamžiku vývozní transakce provedené v rámci toho režimu, a nikoli v okamžiku následného využití licence.
(35)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(36)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
(37)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 5,7 %.
4. Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“)
a) Právní základ
(38)
Podrobný popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(39)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(40)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové a - od dubna 2003 - i použité výrobní statky až deset let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 tento režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Do 31. března 2000 se používala efektivní celní sazba ve výši 11 % (včetně příplatku 10 %) a v případě dovozu vysoké hodnoty sazba v nulové výši. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Při nových opatřeních FT-policy 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(41)
Držitel licence EPCG může také pořídit výrobní statky z domácích zdrojů. V takovém případě může sám domácí výrobce výrobních statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto výrobních statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky výrobních statků držiteli licence EPCG.
(42)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu EPCG
(43)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(44)
Kromě toho je režim EPCG právně závislý na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu výrobních statků, u nichž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Tyto subvence by proto neměly být považovány za specifické a neměly by být napadnuty. Toto tvrzení však musí být odmítnuto. Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby nepřijala určitou vývozní povinnost.
(45)
Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(46)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na běžnou dobu odpisů těchto výrobních statků v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii byla považována za vhodnou pro tento účel.
(47)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(48)
Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,9 %.
5. Režim osvobození od daně z elektřiny (dále jen „režim EDE“) - regionální režim státu Madhjapradéš
(49)
V rámci politiky podpory průmyslu z roku 2004 nabízí stát Madhjapradéš průmyslovým společnostem, které investují do výroby elektřiny pro vlastní spotřebu, osvobození od daně z elektřiny.
a) Právní základ
(50)
Podrobný popis režimu EDE je uveden v oznámení vlády státu Madhjapradéš č. 29 ze dne 21. července 2006 a nařízení č. 4238-XIII-2006, příloha C ze dne 12. července 2006.
b) Způsobilost
(51)
Pro tento režim je způsobilý každý výrobce, který investuje určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny ve státě Madhjapradéš.
c) Praktické provádění
(52)
Režim EDE osvobozuje od placení daně z elektřiny - místní daně z prodeje běžně splatné ve státě Madhjapradéš - společnosti, které investovaly určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny. Toto osvobození se uděluje na určitou dobu, která závisí na hodnotě investice. Cílem režimu je rozvíjet infrastrukturu, jelikož státem vlastněné elektrárny nemají dostatečnou kapacitu, aby poskytly společnostem v dané oblasti dostatek elektřiny. Osvobození od daně se uděluje pouze z energie vyráběné pro vlastní potřebu.
(53)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu EDE
(54)
Režim EDE poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Osvobození od daně představuje finanční příspěvek vlády státu Madhjapradéš, neboť tato úleva snižuje příjmy této vlády z daní, které by byly jinak splatné. Navíc snížení daně poskytuje vývozci výhodu, protože daně ušetřené při nákupu elektřiny zlepšují jeho likviditu.
(55)
Režim EDE není právně závislý na vývozní výkonnosti. Kromě toho není právně omezený na určitou zeměpisnou oblast státu Madhjapradéš ani na určité společnosti nebo průmyslová odvětví. Spolupracující vyvážející výrobce proto tvrdil, že tento režim nelze považovat za specifický, a tudíž by neměl být napadnut, jelikož způsobilost pro tento režim je založena na objektivních a neutrálních ekonomických kritériích.
(56)
Vzhledem k nedostatku spolupráce ze strany vlády státu Madhjapradéš však nebyla Komise schopna dospět k jasnému závěru o tomto režimu, pokud jde o specificitu a praktické uplatňování tohoto zákona, jakož i o míru pravomocí, které má k dispozici orgán, který subvenci poskytuje, při rozhodování o žádostech. Skutečně nelze s jistotou rozhodnout, zda je splněno ustanovení čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. b), jelikož nebylo možné zjistit, zda stát Madhjapradéš pro poskytnutí subvence uplatňoval objektivní kritéria nebo podmínky. Ačkoli bylo dokázáno, že režim není právně specifický, není stále zřejmé, zda není specifický v praxi. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) a čl. 4 odst. 2 čtvrtého pododstavce základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(57)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení na základě nezaplacené daně z prodeje elektřiny nakoupené v období přezkumného šetření (čitatel) a celkového obratu z prodeje společnosti (jmenovatel), jelikož režim EDE nezávisí ani na vývozní výkonnosti a ani použití elektřiny nebylo omezeno pouze na výrobu dotčeného výrobku.
(58)
Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,5 %.
6. Výše napadnutelných subvencí
(59)
Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, činí u vyvážejícího výrobce, který byl předmětem šetření, 7,1 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(60)
Výše subvencování zjištěná při tomto řízení odpovídá výši subvencování 7,2 % zjištěné u stejného vyvážejícího výrobce během posledního prozatímního přezkumu.
(61)
Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
REŽIMY
PP
DEPB
EPCG
EDE
Celkem
HEG Ltd.
žádné
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(62)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(63)
V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracoval pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců dotčeného výrobku. Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobce nadále získával výhody z napadnutelného subvencování od indických orgánů. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto programy měly být v dohledné budoucnosti ukončovány nebo upraveny nebo že by spolupracující vyvážející výrobce přestal čerpat výhody v rámci těchto režimů. Dané režimy jsou zachovány v dokumentu FT-policy 09-14.
(64)
Pokud jde o dalšího známého vyvážejícího výrobce v Indii, podle žádosti o přezkum využíval i on nadále výhody plynoucí z výše analyzovaných režimů. K dispozici nejsou žádné informace, které by svědčily o opaku. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu.
(66)
Protože bylo prokázáno, že subvencování v období přezkumného šetření pokračovalo a bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, je otázka pravděpodobného obnovení subvencí irelevantní.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(67)
V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(68)
Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(70)
Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 29 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Unie uvedeny v přesných číslech.
(71)
Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami.
(72)
Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu šesti až dvanácti měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny.
2. Spotřeba na trhu Unie
(73)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření (9) nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(74)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie (v tunách)
170 035
171 371
169 744
128 437
Index (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(75)
Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)*
2 000 až
3 000
3 000 až
4 000
7 000 až
9 000
5 000 až
7 000
Index (2006 = 100)
100
123
318
243
Podíl dovozu z dotčené země na trhu*
asi
1,5 %
asi
2 %
asi
5 %
asi
5 %
Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t)
asi
2 000
asi
2 600
asi
3 000
asi
3 200
Index (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(76)
Podle čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Výroba
(77)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
272 468
278 701
261 690
192 714
Index (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Kapacita a využití kapacity
(78)
Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
298 500
292 250
291 500
293 500
Index (2006 = 100)
100
98
98
98
Využití kapacity
91 %
95 %
90 %
66 %
Index (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Zásoby
(79)
V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
21 407
21 436
19 236
20 328
Index (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Objem prodeje
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Avšak mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje výrazně poklesl (téměř o třetinu).
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
143 832
139 491
124 463
88 224
Index (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Podíl na trhu
(81)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Index (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Růst
(82)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(83)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
1 942
1 848
1 799
1 804
Index (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Produktivita
(84)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
140
151
146
107
Index (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(85)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny.
(86)
V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 71. bod odůvodnění.
(87)
V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %).
(88)
Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí v 72. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období šesti až dvanácti měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni.
(89)
Jak je uvedeno ve 75. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/t)
2 569
3 103
3 428
3 585
Index (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Mzdy
(90)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
52
56
61
60
Index (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Investice
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Index (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(92)
I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství.
(93)
Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.
Tabulka 13
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
19 %
26 %
25 %
19 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Peněžní tok a schopnost zvýšit kapitál
(94)
Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období.
(95)
Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se zvyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Index (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Rozsah subvencování
(96)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Překonání účinků dřívějšího subvencování a dumpingu
(97)
Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 81. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen.
5. Dopad subvencovaného dovozu a dalších činitelů
5.1 Účinek subvencovaného dovozu
(98)
Navzdory poklesu spotřeby v Unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 75. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %.
5.2 Dopad hospodářské krize
(99)
Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období šesti až dvanácti měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším nepříznivým účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007-2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(100)
Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(101)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 %. Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu z Indie.
(103)
Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu z Indie.
(104)
Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(105)
Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(106)
Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnosti údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.
Tabulka 15
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
11 289
11 243
19 158
18 443
Index (2006 = 100)
100
100
170
163
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t)
2 467
3 020
3 403
3 508
Index (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
421
659
2 828
3 380
Index (2006 = 100)
100
157
672
804
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t)
1 983
2 272
2 818
2 969
Index (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
3 196
2 887
8 441
7 821
Index (2006 = 100)
100
90
264
245
Podíl dovozu z Ruska na trhu
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
2 379
2 969
3 323
3 447
Index (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Japonska (v tunách)
3 391
2 223
3 731
2 090
Index (2006 = 100)
100
66
110
62
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Ceny dovozu z Japonska (EUR/t)
2 566
3 131
3 474
3 590
Index (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Mexika (v tunách)
1 478
2 187
2 115
2 465
Index (2006 = 100)
100
148
143
167
Podíl dovozu z Mexika na trhu
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Ceny dovozu z Mexika (EUR/t)
2 634
3 629
4 510
4 554
Index (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Závěr
(107)
Jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení.
(108)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto nepříznivého vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu.
(109)
Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 88. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným subvencovaným dovozem z Indie.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(110)
Jak je uvedeno výše, uložení vyrovnávacích opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku subvencovaného dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá.
2. Vztah mezi objemem vývozu a vývozními cenami do třetích zemí a objemem vývozu a vývozními cenami do Unie
(111)
Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy Unie, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy Unie, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie.
3. Nevyužitá kapacita a zásoby na indickém trhu
(112)
Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/11 dále zvýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do Unie, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.
(113)
V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svou kapacitu výrazně zvyšovala. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá navyšovat ještě výrazněji.
4. Závěr
(114)
Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do Unie. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(115)
Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za subvencované ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 31 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(117)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem a je při něm tudíž hodnocen stav v období, kdy již byla uplatňována vyrovnávací opatření, navíc umožňuje posoudit jakýkoli nežádoucí nepříznivý dopad platných vyrovnávacích opatření na dotčené strany.
(118)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího subvencování neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení vyrovnávacích opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svou ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájmy dovozců/uživatelů
(120)
Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci.
(121)
Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu Unie. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 81. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli.
(122)
Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (10). Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(123)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající vyrovnávací opatření neměla být zachována.
H. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(124)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(125)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení by měla být vyrovnávací opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel.
(126)
Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá sazbě cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(127)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb vyrovnávacích cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex85451100 (kód TARIC 8545110010), a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážených společně nebo odděleně, pocházejících z Indie.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata - 700016, Západní Bengálsko
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttarpradéš
7,0
A531
Všechny ostatní společnosti
7,2
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. prosince 2010.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1185/2010
z dne 13. decembra 2010
o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 597/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 15(1), člena 18 in člena 22(1), (2) in (3) Uredbe Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je po protisubvencijski preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1628/2004 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex85451100, ter šob, ki se uporabljajo za take elektrode in so uvrščene v oznako KN ex85459090, s poreklom iz Indije („dokončni izravnalni ukrepi“). Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 15,7 %, razen za eno družbo, za katero je stopnja dajatve znašala 7 %.
(2)
Svet je z Uredbo (ES) št. 1629/2004 (3) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih grafitnih elektrod, trenutno uvrščenih v oznako KN ex85451100, ter šob, ki se uporabljajo za takšne elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex85459090, s poreklom iz Indije („dokončni izravnalni ukrepi“). Ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 0 %.
(3)
Po delnem vmesnem pregledu izravnalnih ukrepov po uradni dolžnosti je Svet z Uredbo (ES) št. 1354/2008 (4) spremenil Uredbi (ES) št. 1628/2004 in (ES) št. 1629/2004. Dokončne izravnalne dajatve so bile spremenjene na 6,3 % in 7,0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s stopnjo preostale dajatve v višini 7,2 %. Dokončne protidampinške dajatve so bile spremenjene na 9,4 % in 0 % za uvoz poimensko navedenih izvoznikov s stopnjo preostale dajatve v višini 8,5 %.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(4)
Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih izravnalnih ukrepov (5) je Komisija 18. junija 2009 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zahtevek so vložili trije proizvajalci Unije podobnega izdelka, tj. Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH („vložniki“), ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 90 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih sistemov grafitnih elektrod.
(5)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila subvencioniranje in škoda za industrijo Unije.
(6)
Komisija je pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa ter v skladu s členom 22(1) in členom 10(7) osnovne uredbe uradno obvestila indijsko vlado („IV“), da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled, ter jo povabila k posvetovanju, da se pojasni položaj glede vsebine zahtevka za pregled in doseže sporazumna rešitev. IV je sprejela povabilo na posvetovanje, ki je potekalo 16. septembra 2009. Na posvetovanju ni bila dosežena sporazumna rešitev. Vendar so se ustrezno upoštevale pripombe, ki so jih predložili organi IV.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(7)
Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 17. septembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (6) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
4. Vzporedne preiskave
(8)
Komisija je z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije17. septembra 2009 (7), napovedala tudi začetek pregleda zaradi izteka ukrepa dokončnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti.
5. Preiskava
5.1 Obdobje preiskave
(9)
Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja je zajela obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).
5.2 Strani, ki jih zadeva preiskava
(10)
Komisija je uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in IV o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zainteresirane strani so imele možnost, da v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(11)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(12)
Glede na pričakovano veliko število nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v skladu s členom 27 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregledov javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. Vendar se za sodelovanje ni javil noben nepovezan uvoznik. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.
(13)
Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Odgovore je prejela od treh skupin proizvajalcev Unije (tj. vložnikov), enega proizvajalca izvoznika, 17 uporabnikov in IV. Med izvedbo vzorčenja se ni javil noben uvoznik, med preiskavo pa Komisiji informacij ni predložil ali se javil tudi noben drug uvoznik.
(14)
V preiskavi je v celoti sodeloval le eden od dveh znanih proizvajalcev izvoznikov v Indiji, tj. HEG Limited („HEG“), s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi polno uradno ime te družbe Hindustan Electro Graphite Limited. Družba je pozneje spremenila ime v HEG Limited. Drugi proizvajalec izvoznik, ki je sodeloval pri prvotni preiskavi, tj. Graphite India Limited („GIL“), se v sedanji preiskavi ni odločil za predložitev izpolnjenega vprašalnika.
(15)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:
(a)
proizvajalci Unije:
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden in Meitingen, Nemčija,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švica,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španija,
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Nemčija;
(b)
proizvajalec izvoznik v Indiji:
-
HEG Limited, Bhopal;
(c)
indijska vlada („IV“).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(16)
Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je isti kot v prvotni preiskavi, tj. grafitne elektrode, ki se uporabljajo za električne peči, navidezne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μ.Ω.m ali manj, trenutno uvrščene v oznako KN ex85451100, ter šobe, ki se uporabljajo za take elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex85459090, ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“).
(17)
Preiskava je tako kot prvotna preiskava potrdila, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na domačem trgu v Indiji, ter tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Unijo, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe ter se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE SUBVENCIONIRANJA
1. Uvod
(18)
Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:
Državne sheme
(a)
shema za vnaprejšnje odobritve - „Advance Authorization Scheme“ („AAS“);
(b)
shema za preložitev plačila uvoznih dajatev - „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“);
(c)
shema za podporo izvozu investicijskega blaga - „Export Promotion Capital Goods Scheme“ („EPCGS“);
Regionalna shema
(d)
shema za oprostitev dajatve na elektriko - „Electricity Duty Exemption Scheme“ („EDES“).
(19)
Sheme, navedene v točkah (a) do (c) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta „Zunanjetrgovinske politike“, tj. „Zunanjetrgovinska politika 2004-2009“ in „Zunanjetrgovinska politika 2009-2014“. Slednji je začel veljati aprila 2009. Poleg tega IV postopke, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko 2004-2009 in zunanjetrgovinsko politiko 2009-2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ („HOP I 2004-2009“ oziroma „HOP I 2009-2014“). Tudi Priročnik o postopkih se redno posodablja.
(20)
Shemo iz točke (d) urejajo organi države Madhja Pradeš.
2. Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)
(21)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoči indijski proizvajalec v OPP ni pridobival ugodnosti iz sheme AAS. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
3. Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)
(a) Pravna podlaga
(22)
DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 „Zunanjetrgovinske politike 2004-2009“ in „Zunanjetrgovinske politike 2009-2014“ ter poglavju 4 „HOP I 2004-2009“ in „HOP I 2009-2014“.
(b) Upravičenost
(23)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Praktično izvajanje DEPBS
(24)
Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnega normativa input-output („standard input-output norm“ - „SION“), ki upošteva domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinek carinskih dajatev na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.
(25)
Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, IV ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPBS. Primerna stopnja kredita DEPBS za izračun subvencij je tista, ki se uporablja v času izdaje izvozne deklaracije. Tako stopnje ugodnosti ni možno spreminjati za nazaj.
(26)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi krediti DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Takšni krediti se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takšnimi krediti, se lahko proda na notranjem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje.
(27)
Vloge za kredite DEPBS se vložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za vloge za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih transakcij zunaj rokov za oddajo vlog iz poglavja 4.47 HOP I 2004-2009 in 2009-2014. Kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2004-2009 in 2009-2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska).
(28)
Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik v OPP uporabljal to shemo.
(d) Sklepne ugotovitve o DEPBS
(29)
DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek IV, saj bo kredit na koncu uporabljen za kritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit DEPBS pomeni ugodnost za izvoznika, ker izboljša njegovo likvidnost.
(30)
Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.
(31)
Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, kot je trdil sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik brez dajatev uvoženega blaga ni obvezan porabiti v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni nikakršnega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter Priloge II in Priloge III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do subvencij v okviru DEPBS.
(e) Izračun višine subvencije
(32)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu je veljalo, da je subvencija podeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozni posel na podlagi te sheme. V tem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.
(33)
Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsota kreditov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OPP.
(34)
Sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik je trdil, da so bili v njegovem primeru vsi pridobljeni krediti DEPBS porabljeni za uvoz materiala, uporabljenega samo za proizvodnjo zadevnega izdelka, čeprav jih ima načeloma pravico prodati ali uporabiti za uvoz drugih materialov. Družba je trdila, da je DEPBS zato običajen sistem povračila dajatev in da bi se izravnalni ukrepi morali uvesti le pri presežnem odpustu. Vendar je to trditev treba zavrniti, ker se, kot je razloženo v uvodni izjavi (31), DEPBS ne šteje za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila, kar je priznala tudi IV. Zato ni pomembno, kaj izvoznik dejansko stori z dovoljenji, pridobljenimi v okviru te sheme. Izvoznik nepreklicno dodelitev ugodnosti pridobi ob izvedbi izvoznih transakcij in ne ob poznejši uporabi dovoljenja.
(35)
Kjer so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, pri čemer je znesek subvencije postal števec.
(36)
V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.
(37)
Glede na navedeno stopnja subvencije, ugotovljena v OPP za sodelujočega proizvajalca v okviru te sheme, znaša 5,7 %.
4. Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)
(a) Pravna podlaga
(38)
EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 2004-2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 ter poglavju 5 HOP I 2004-2009 in HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(39)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so povezani s podpornimi izdelovalci, in izvajalci storitev.
(c) Praktično izvajanje
(40)
Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega rabljenega) po znižani stopnji dajatve. Indijska vlada v ta namen izda dovoljenje za EPCGS po vlogi in plačilu pristojbine. Od aprila 2000 shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Do 31. marca 2000 se je uporabljala 11-odstotna stopnja dajatve (vključno z 10-odstotno dodatno dajatvijo), v primeru uvozov z visoko vrednostjo pa ničelna stopnja dajatve. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z novo zunanjetrgovinsko politiko 2009-2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.
(41)
Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takšnega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.
(42)
Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP uporabljal to shemo.
(d) Sklepna ugotovitev o EPCGS
(43)
EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.
(44)
EPCGS je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Sodelujoči proizvajalec izvoznik je trdil, da se subvencije EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga, ne smejo več obravnavati kot pogojene z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza že izpolnjena pred OPP. Zato se ne smejo obravnavati kot specifične subvencije in se proti njim ne smejo uvesti izravnalni ukrepi. Vendar je to trditev treba zavrniti. Poudariti je treba, da je bila sama subvencija pogojena z opravljenim izvozom, tj. ne bi bila podeljena, če družba ne bi sprejela določene obveznosti izvoza.
(45)
EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Takšni dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.
(e) Izračun višine subvencije
(46)
Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Obresti so bile dodane temu znesku, da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(47)
V skladu s členom 7(2) in členom 7(3) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom.
(48)
Stopnja subvencije, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca v OPP v zvezi s to shemo, znaša 0,9 %.
5. Shema za oprostitev dajatve na elektriko („EDES“) - regionalna shema države Madhja Pradeš
(49)
Na podlagi politike spodbujanja industrije iz leta 2004 država Madhja Pradeš („MP“) ponuja industrijskim družbam, ki vlagajo v proizvodnjo elektrike za lastno porabo, oprostitev dajatve na elektriko.
(a) Pravna podlaga
(50)
EDES je podrobno opisana v Obvestilu vlade Madhje Pradeša št. 29 z dne 21. julija 2006 in Prilogi C Odredbe št. 4238-XIII-2006 z dne 12. julija 2006.
(b) Upravičenost
(51)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec, ki vloži določen znesek kapitala v ustanovitev elektrarne v državi Madhja Pradeš.
(c) Praktično izvajanje
(52)
EDES določa oprostitev plačila dajatve na elektriko - lokalnega prometnega davka, ki ga je običajno treba plačati v državi Madhja Pradeš - za družbe, ki vložijo določen znesek kapitala v gradnjo elektrarne. Oprostitev se odobri za določeno obdobje, odvisno od vrednosti naložbe. Cilj te sheme je razvijati infrastrukturo, saj elektrarne v državni lasti lokalnim družbam ne morejo dobavljati dovolj elektrike. Oprostitev dajatve se odobri le za lastno porabo elektrike.
(53)
Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP uporabljal to shemo.
(d) Sklepna ugotovitev o EDES
(54)
EDES zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Oprostitev dajatve predstavlja finančni prispevek vlade države Madhja Pradeš, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade države Madhja Pradeš od dajatve, ki bi sicer zapadla v plačilo. Poleg tega zmanjšanje davka izvozniku prinese korist, saj dajatev, privarčevana pri nakupu elektrike, izboljša njegovo likvidnost.
(55)
EDES ni zakonsko pogojena z opravljenim izvozom. Prav tako ni zakonsko omejena na nekatera geografska območja znotraj države Madhja Pradeš ali samo na nekatera podjetja ali industrijske panoge. Zato je sodelujoči proizvajalec izvoznik trdil, da se ta shema ne sme šteti za specifično in da se zato proti njej ne smejo uvesti izravnalni ukrepi, ker upravičenost do nje temelji na objektivnih in nevtralnih gospodarskih merilih.
(56)
Zaradi pomanjkljivega sodelovanja vlade države Madhja Pradeš Komisija glede te sheme ni mogla priti to trdnega sklepa v zvezi s specifičnostjo in praktično uporabo tega zakona ter stopnjo diskrecije, ki jo ima pri odločanju glede zahtevkov organ, ki subvencijo dodeljuje. Ni mogoče zanesljivo ugotoviti, ali je izpolnjena točka (b) prvega pododstavka člena 4(2), ker ni bilo mogoče ugotoviti, da je vlada države Madhja Pradeš za dodeljevanje subvencije uporabila objektivna merila ali pogoje. Tudi če se izkaže, da shema ni zakonsko specifična, še vedno ni jasno, ali dejansko res ni specifična. Zato velja za specifično in je proti njej mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 4(2) in četrtim pododstavkom člena (4)(2) osnovne uredbe.
(e) Izračun višine subvencije
(57)
V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bila višina subvencije izračunana na osnovi neplačane prometne dajatve na elektriko, kupljeno v OPP (števec) ter skupnega prihodka družbe od prodaje (imenovalec), saj EDES ni pogojena z opravljenim izvozom, pa tudi uporaba elektrike ni bila omejena na proizvodnjo zadevnega izdelka.
(58)
Stopnja subvencije, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca v OPP v zvezi s to shemo, znaša 0,5 %.
6. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi
(59)
Dokončna višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, za preiskovanega proizvajalca izvoznika znaša 7,1 %. Ta znesek subvencije presega prag de minimis, naveden v členu 14(5) osnovne uredbe.
(60)
Stopnja subvencioniranja, ugotovljena v sedanjem postopku, ustreza stopnji subvencioniranja v višini 7,2 %, ki je bila za istega proizvajalca izvoznika ugotovljena med zadnjim vmesnim pregledom.
(61)
Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP.
SHEME
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Skupaj
HEG Ltd.
Nič.
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja
(62)
V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja.
(63)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je sodeloval le eden od dveh znanih proizvajalcev izvoznikov izdelka. Ugotovljeno je bilo, da je v OPP sodelujoči proizvajalec izvoznik še naprej koristil ugodnosti subvencioniranja s strani indijskih organov, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ugodnosti analiziranih shem subvencioniranja se koristijo še naprej in ne kaže, da bodo ti programi v bližnji prihodnosti postopno odpravljeni ali spremenjeni ali da bi sodelujoči proizvajalec izvoznik prenehal koristiti ugodnosti v okviru teh shem. Zadevne sheme še vedno vsebuje Zunanjetrgovinska politika 2009-2014.
(64)
Drugi znani proizvajalec izvoznik v Indiji je glede na zahtevek za pregled še vedno koristil ugodnosti analiziranih shem subvencioniranja. Na voljo ni informacij, ki bi kazale nasprotno. Zato je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje na ravni države nadaljevalo.
(65)
Glede na navedene ugotovitve je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP in da je verjetno, da bi se nadaljevalo tudi v prihodnosti.
(66)
Ker je bilo prikazano, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP, in obstaja verjetnost, da se bo nadaljevalo tudi v prihodnosti, je vprašanje verjetnosti ponovitve subvencioniranja nepomembno.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
1. Proizvodnja Unije
(67)
V Uniji podobni izdelek izdeluje pet družb ali skupin družb, katerih obseg proizvodnje predstavlja celotno proizvodnjo podobnega izdelka Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.
2. Industrija Unije
(68)
Dve od teh petih družb nista podprli zahtevka in z oddajo vprašalnika sodelovali pri preiskavi v zvezi s pregledom. Naslednje tri skupine proizvajalcev so vložile zahtevek in se strinjale s sodelovanjem: Graftech International, SGL Carbon GmbH in Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Te tri skupine proizvajalcev predstavljajo večji delež celotne proizvodnje Unije podobnega izdelka, ker predstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje Unije nekaterih sistemov grafitnih elektrod, kot je navedeno v uvodni izjavi (4). Zato zanje velja, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovane „industrija Unije“.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Uvodna opomba
(70)
Glede na to, da je pri tej preiskavi sodeloval le en indijski proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka, niso navedene natančne številke iz podatkov, ki so se nanašali na uvoz zadevnega izdelka v Unijo s poreklom iz Indije, da bi se ohranila zaupnost podatkov v skladu s členom 29 osnovne uredbe.
(71)
Položaj industrije grafitnih elektrod je tesno povezana s položajem jeklarskega sektorja, ker se grafitne elektrode uporabljajo predvsem v industriji elektrojekla. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so leta 2007 in do prvih treh četrtletij leta 2008 v jeklarskem sektorju prevladovale zelo pozitivne tržne razmere, posledično pa tudi v industriji grafitnih elektrod.
(72)
Opozoriti je treba, da je gibanje obsega prodaje grafitnih elektrod bolj ali manj v skladu z obsegom proizvodnje jekla. Vendar se dobavne pogodbe za grafitne elektrode, ki obsegajo cene in količine, običajno izposlujejo za obdobja 6-12 mesecev. Zato običajno obstaja časovni zamik med gibanjem obsega prodaje, ki je posledica sprememb v povpraševanju, in kakršnega koli posledičnega vpliva na cene.
2. Potrošnja na trgu Unije
(73)
Potrošnja Unije je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ocene obsega prodaje drugih proizvajalcev Unije na trgu Unije, Eurostatove podatke o uvozu in podatke, zbrane v skladu s členom 24(6) osnovne uredbe. Enako kot v prvotni preiskavi (8) nekaj uvoza ni bilo upoštevanega, ker na podlagi razpoložljivih informacij ni bilo videti, da gre pri njem za izdelek v preiskavi.
(74)
Med letom 2006 in OPP se je potrošnja zmanjšala za skoraj 25 %, večinoma med letom 2008 in OPP. Treba je opozoriti, da je bila zaradi zelo pozitivnih tržnih razmer na začetku obravnavanega obdobja stopnja potrošnje Unije zelo visoka in se je med preiskovalnem obdobjem prvotne preiskave in letom 2006 zvišala za 30 %.
Tabela 1
2006
2007
2008
OPP
Celotna potrošnja Unije (v tonah)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indeks (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije
(75)
Obseg uvoza s poreklom iz Indije („zadevna država“) se je v obravnavanem obdobju postopno povečal za 143 procentnih točk in v OPP dosegel stopnjo od 5 000 do 7 000 ton. Tržni delež uvoza iz zadevne države se je med letom 2006 in OPP več kot potrojil ter v OPP dosegel 5 %. V OPP se je tržni delež kljub znatnemu zmanjšanju povpraševanja še vedno povečeval. Cene izvoza iz zadevne države so se v obravnavanem obdobju povečale za 52 %, pri čemer je bilo njihovo gibanje podobno gibanju cen industrije Unije, vendar so bile ves čas nižje od cen industrije Unije. Ker sta v Indiji le dva znana proizvajalca izvoznika, tabela 2 ne vsebuje natančnih številk.
Tabela 2
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)
od 2 000 do 3 000
od 3 000 do 4 000
od 7 000 do 9 000
5 000 to 7 000
Indeks (2006 = 100)
100
123
318
243
Tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države
Around
1,5 %
Around
2 %
Around
5 %
Around
5 %
Cena uvoza iz zadevne države (EUR/tono)
približno 2 000
približno 2 600
približno 3 000
približno 3 200
Indeks (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Gospodarski položaj industrije Unije
(76)
Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na položaj industrije Unije.
4.1 Proizvodnja
(77)
V OPP se je proizvodnja v primerjavi z letom 2006 zmanjšala za 29 %. Proizvodnja industrije Unije se je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 najprej povečala za 2 %, nato pa se je močno zmanjšala, zlasti v OPP.
Tabela 3
2006
2007
2008
OPP
Proizvodnja (v tonah)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indeks (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti
(78)
Proizvodna zmogljivost se je med letom 2006 in OPP nekoliko zmanjšala (skupno za 2 %). Ker se je v letu 2008 in zlasti v OPP zmanjšala tudi proizvodnja, je med 2006 in OP tudi izkoriščenost zmogljivosti izkazovala skupno zmanjšanje za 25 procentnih točk.
Tabela 4
2006
2007
2008
OPP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indeks (2006 = 100)
100
98
98
98
Izkoriščenost zmogljivosti
91 %
95 %
90 %
66 %
Indeks (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Zaloge
(79)
Raven končnih zalog industrije Unije je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 ostala stabilna, nato pa se je leta 2008 zmanjšala za 10 %. V OPP se je raven zalog nekoliko povečala, vendar je bila za 5 % nižja kot leta 2006.
Tabela 5
2006
2007
2008
OPP
Končne zaloge (v tonah)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indeks (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Obseg prodaje
(80)
Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 39 %. Na začetku obravnavanega obdobja je bila njena stopnja zelo visoka in se je v primerjavi s preiskovalnim obdobjem prvotne preiskave povečala za skoraj 70 %. V letih 2007 in 2008 se je obseg prodaje nekoliko zmanjšal, vendar je bila stopnja še vedno razmeroma visoka (leta 2008 je bila še vedno 47 % višja od stopnje v preiskovalnem obdobju prvotne preiskave). Vendar se je obseg prodaje med letom 2008 in OPP znatno zmanjšal (za skoraj tretjino).
Tabela 6
2006
2007
2008
OPP
Obseg prodaje Unije nepovezanim strankam (v tonah)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indeks (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Tržni delež
(81)
Tržni delež industrije Unije se je med letom 2006 in OPP postopno zmanjšal za skoraj 16 odstotnih točk (s 84,6 % na 68,7 %).
Tabela 7
2006
2007
2008
OPP
Tržni delež industrije Unije
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indeks (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Rast
(82)
Med letom 2006 in OPP se je potrošnja Unije zmanjšala za skoraj 25 %. Industrija Unije je izgubila skoraj 16 odstotnih točk tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz pridobil 3,4 odstotne točke tržnega deleža.
4.7 Zaposlovanje
(83)
Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 7 %.
Tabela 8
2006
2007
2008
OPP
Zaposlovanje na področju zadevnega izdelka (osebe)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indeks (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Produktivnost
(84)
Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena z donosom po zaposleni osebi na leto, se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 24 %. Med letoma 2007 in 2008 se je nekoliko povečala, nato pa se je med OPP zmanjšala za skoraj 25 %.
Tabela 9
2006
2007
2008
OPP
Produktivnost (v tonah na zaposlenega)
140
151
146
107
Indeks (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene
(85)
Prodajne cene na enoto industrije Unije kažejo pozitivno gibanje, saj so v obravnavnem obdobju narasle za 40 %. To je posledica: i) splošne ravni cen na trgu, ii) potrebe po kritju naraslih proizvodnih stroškov, in iii) načina določanja cen v dobavnih pogodbah.
(86)
V letih 2007 in 2008 je industrija Unije lahko zvišala cene glede na to, da so cene na trgu na splošno rasle zaradi stalnega velikega povpraševanja po grafitnih elektrodah. To povpraševanje je bilo posledica zelo pozitivnih tržnih razmer, ki so v jeklarskem sektorju prevladovale do tretjega četrtletja leta 2008, kot je navedeno v uvodni izjavi (71).
(87)
Cene so rasle tudi v letih 2007 in 2008, deloma tudi za kritje naraščajočih proizvodnih stroškov, zlasti stroškov za surovine. Med leti 2006 in 2008 se je uvoz povečal za 23 %. Vendar jih je industrija Unije lahko krila s precejšnjim zvišanjem cen (+ 33 %).
(88)
V OPP so cene še vedno rasle, a manj (+ 5 %). Dejstvo, da cene niso padle v obdobju, ko se je zmanjšalo povpraševanje, lahko pojasnimo z načinom sklepanja dobavnih pogodb na trgu in dejstvom, da je bila večina dobavnih pogodb za leto 2009 sklenjenih leta 2008. Kot je navedeno v uvodni izjavi (72), je gibanje obsega prodaje grafitnih elektrod bolj ali manj usklajeno z jeklarsko proizvodnjo. Vendar sklepanje dobavnih pogodb za grafitne elektrode za obdobja od 6 do 12 mesecev lahko povzroči, da se učinek kakršne koli spremembe (povečanja ali zmanjšanja) povpraševanja na cene pokaže šele pozneje. Pogodbe se sklepajo na podlagi pričakovanega obsega prodaje, ki je lahko drugačen od dejansko dosežene stopnje prodaje, zato ni nujno, da gibanje cen v določenem obdobju odraža gibanje obsega prodaje v istem obdobju. Tako je bilo v OPP, ko se je obseg prodaje zmanjšal, cene pa so ostale visoke, ker je bila večina nabavnih pogodb za leto 2009 sklenjena leta 2008, nekaj dobave, predvidene za leto 2008, pa je bilo odložene do leta 2009. Vendar 5-odstotno povečanje cen v OPP ni bilo dovolj za kritje povečanih stroškov (+ 13 %) kot v predhodnih obdobjih. Nižje stopnje cen so se ponovno izposlovale šele po OPP.
(89)
Kot je obrazloženo v uvodni izjavi (75), je bilo gibanje cen iz zadevne države podobno gibanju cen industrije Unije, vendar so bile ves čas nižje od cen industrije Unije.
Tabela 10
2006
2007
2008
OPP
Cena na enoto na trgu Unije (EUR/tono)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indeks (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Plače
(90)
Med letom 2006 in OPP se je povprečna plača zaposlenega zvišala za 15 %.
Tabela 11
2006
2007
2008
OPP
Letni stroški dela na zaposlenega (000 EUR)
52
56
61
60
Indeks (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Naložbe
(91)
Med letom 2006 in OPP se je letni naložbeni tok v zadevni izdelek s strani industrije Unije povečal za 37 %. Vendar so se v OPP v primerjavi z letom 2008 naložbe zmanjšale za 14 %.
Tabela 12
2006
2007
2008
OPP
Neto naložbe (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indeks (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Dobičkonosnost in donosnost naložb
(92)
Kljub 40-odstotnemu zvišanju stroškov med obravnavanim obdobjem je industriji Unije med letoma 2006 in 2007 uspelo zvišati cene za več kot za porast stroškov. Zato se je stopnja dobička povečala z 19 % leta 2006 na 26 % leta 2007. Od leta 2007 do leta 2008 so cene in stroški naraščali v istem razmerju, zato je stopnja dobička industrije Unije ostala stabilna, na stopnji iz leta 2007. Nato se je dobiček spet zmanjšal na 19 % zaradi učinka, ki so ga na stroške imele nižja stopnja izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti in višje cene surovin. Dobiček se je leta 2009 še naprej zmanjševal, ker je morala industrija Unije znižati cene, da bi te odražale splošno znižanje prodajnih cen na trgu grafitnih elektrod zaradi upadanja povpraševanja v jeklarskem sektorju.
(93)
Donosnost naložb se je zvišala s stopnje 71 % leta 2006 na 103 % leta 2007. Leta 2008 se je zvišala na 119 %, v OPP pa znižala na 77 %. Donosnost naložb se je med letom 2006 in OPP povečala le za 6 odstotnih točk.
Tabela 13
2006
2007
2008
OPP
Neto dobiček prodaje v Unije nepovezanim strankam (% neto prodaje)
19 %
26 %
25 %
19 %
Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(94)
Neto denarni tok se je med letoma 2006 in 2007 povečal. Leta 2008 se je še naprej povečeval, v OPP pa se je zmanjšal. Denarni tok v OPP je bil 28 % višji kot na začetku obravnavanega obdobja.
(95)
Ni bilo znakov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.
Tabela 14
2006
2007
2008
OPP
Denarni tok (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indeks (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Stopnja subvencioniranja
(96)
Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije vpliva dejanskih stopenj subvencioniranja na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
4.15 Okrevanje po učinkih preteklega subvencioniranja in dampinga
(97)
Proučeni kazalci kažejo na določeno izboljšanje gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije po uvedbi dokončnih izravnalnih in protidampinških ukrepov leta 2004. Industrija Unije je imela korist od višjih cen in dobička zlasti med letoma 2006 in 2008. To je bilo zaradi pozitivnih tržnih razmer, ki so omogočile ohranjanje višje ravni cen in dobičkonosnosti, čeprav je tržni delež industrije Unije upadal, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (81). Vendar se je v istem obdobju tržni delež indijskega uvoza kljub ukrepom povečal, indijski izdelki pa so se uvažali po nižjih cenah od cen industrije Unije. V OPP se je dobiček industrije Unije že začel zmanjševati in se je leta 2009 še bolj zmanjšal zaradi zvišanja stroškov in omejenega povečanja cen.
5. Vpliv subvencioniranega izvoza in drugih dejavnikov
5.1. Vpliv subvencioniranega uvoza
(98)
Kljub povečani potrošnji v Uniji v obravnavanem obdobju se je obseg izvoza iz zadevne države več kot podvojil, tržni delež tega uvoza pa več kot potrojil (glej uvodno izjavo (75)). Če ne upoštevamo protidampinških in izravnalnih dajatev, je uvoz iz zadevne države nelojalno znižal cene industrije Unije, čeprav v OPP za manj kot 2 %.
5.2 Vpliv gospodarske krize
(99)
Ker so leta 2007 in v prvih treh četrtletjih leta 2008 v jeklarski industriji in sorodnih industrijah, vključno z industrijo grafitnih elektrod, prevladovale zelo pozitivne gospodarske razmere, je bilo ob začetku gospodarske krize ob koncu leta 2008 gospodarsko stanje industrije Unije razmeroma dobro. Vendar se zaradi dejstva, da se dobavne pogodbe za grafitne elektrode običajno izposlujejo za 6-12 mesecev, učinek kakršne koli spremembe (povečanja ali zmanjšanja) povpraševanja na cene pokaže šele pozneje. Ker so bile pogodbe za OPP izposlovane v obdobju, ko vplivov gospodarske krize ni bilo mogoče predvideti, je gospodarska kriza v OPP vplivala predvsem na obseg, ker bi industrija Unije kakršen koli vpliv na cene občutila šele pozneje. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je položaj industrije Unije v določenem oziru poslabšal tudi v obdobju pozitivnih gospodarskih razmer, ker je zaradi uvoza iz zadevne države izgubila tržni delež. To poslabšanje ni imelo večjih negativnih vplivov delno zaradi visoke stopnje povpraševanja od leta 2007 do leta 2008, zaradi katerega je industrija Unije obdržala visoko stopnjo obsega proizvodnje in prodaje, delno pa tudi zato, ker je ob zmanjšanju tega obsega v OPP še vedno lahko vzdrževala raven cen zaradi navedenega časovnega zamika.
5.3 Uvoz iz drugih držav
(100)
Ker so v Eurostatove podatke o uvozu po oznakah KN vključeni tudi izdelki, ki so drugi kot izdelek v preiskavi, je bila opravljena naslednja analiza podatkov o uvozu po oznakah TARIC, dopolnjenih z informacijami iz podatkov, zbranih v skladu s členom 24(6) osnovne uredbe. Nekaj uvoza se ni upoštevalo, ker na podlagi razpoložljivih informacij ni bilo videti, da gre za izdelek v preiskavi.
(101)
Ocenjuje se, da se je obseg izvoza iz tretjih držav povečal za 63 %, s približno 11 000 ton leta 2006 na približno 18 500 ton v OPP. Tržni delež uvoza iz drugih držav se je povečal s 6,6 % leta 2006 na 14,4 % v OPP. Povprečna cena uvoza iz tretjih držav se je med letom 2006 in OPP zvišala za 42 %. Videti je, da glavnina uvoza prihaja iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Rusije, Japonske in Mehike, ki so edine države s tržnim deležem, ki je v OPP znašal več kot 1 %. Uvoz iz teh držav je podrobneje proučen v uvodnih izjavah, ki sledijo. Uvoz iz devetih drugih držav skupno predstavlja le tržni delež v višini 2 % in ni podrobneje proučen.
(102)
Tržni delež kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 2,4 odstotne točke (z 0,2 % na 2,6 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, nižjih od cen industrije Unije in tudi nižjih od cen uvoza s poreklom iz Indije.
(103)
Tržni delež uvoza iz Rusije se je v obravnavanem obdobju povečal za 4,2 odstotne točke (z 1,9 % na 6,1 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, nekoliko nižjih od cen industrije Unije, vendar višjih od cen uvoza s poreklom iz Indije.
(104)
Tržni delež uvoza iz Japonske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 0,4 odstotne točke (z 2,0 % na 1,6 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, ki so bile podobne cenam ali višje od cen industrije Unije in tudi višje od cen uvoza s poreklom iz Indije.
(105)
Tržni delež uvoza iz Mehike se je v obravnavanem obdobju povečal za 1,0 odstotne točke (z 0,9 % na 1,9 %). Razpoložljive informacije kažejo, da je ta uvoz potekal po cenah, višjih od cen industrije Unije in tudi višjih od cen uvoza s poreklom iz Indije.
(106)
Zato ne more biti izključeno, da bi razvoj uvoza iz LRK in Rusije lahko do neke mere vplival na poslabšanje tržnega deleža industrije Unije. Vendar glede na splošnost razpoložljivih podatkov iz uvoznih statistik, ki ne omogočajo primerjave cen glede na tip izdelka, kot je bilo to mogoče pri Indiji na podlagi podrobnih informacij, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, učinka uvoza iz LRK in Rusije ni mogoče zanesljivo ugotoviti.
Tabela 15
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indeks (2006 = 100)
100
100
170
163
Tržni delež uvoza iz drugih držav
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Cena uvoza iz drugih držav (EUR/tono)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indeks (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz LRK (v tonah)
421
659
2 828
3 380
Indeks (2006 = 100)
100
157
672
804
Tržni delež uvoza iz LRK
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Cena uvoza iz LRK (EUR/tono)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indeks (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz Rusije (v tonah)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indeks (2006 = 100)
100
90
264
245
Tržni delež uvoza iz Rusije
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Cena uvoza iz Rusije (EUR/tono)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indeks (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz Japonske (v tonah)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indeks (2006 = 100)
100
66
110
62
Tržni delež uvoza iz Japonske
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Cena uvoza iz Japonske (EUR/tono)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indeks (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz Mehike (v tonah)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indeks (2006 = 100)
100
148
143
167
Tržni delež uvoza iz Mehike
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Cena uvoza iz Mehike (EUR/tono)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indeks (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Sklep
(107)
Kot je razvidno iz uvodne izjave (75), se je obseg uvoza iz zadevne države med letom 2006 in OPP več kot podvojil. Dejstvo, da se je potrošnja v istem obdobju zmanjšala za 25 %, je povzročilo veliko povečanje tržnega deleža indijskih izvoznikov, in sicer z 1,5 % leta 2006 na približno 5 % v OPP. Čeprav so indijske cene izvoza v Unijo med obravnavanim obdobjem precej narasle zaradi na splošno visokih tržnih cen, so še vedno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije.
(108)
Med letom 2006 in OPP je kljub protidampinškim in izravnalnim ukrepom prišlo do negativnega razvoja številnih pomembnih kazalcev: obseg proizvodnje in prodaje sta se zmanjšala za 29 % oziroma 39 %, izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 28 %, čemur je sledilo znižanje stopenj zaposlenosti in produktivnosti. Čeprav se del tega negativnega razvoja lahko pojasni z močnim zmanjšanjem potrošnje, ki je v obravnavanem obdobju upadla za skoraj 25 %, je treba močno zmanjšanje deleža industrije Unije (za 15,9 odstotne točke med letom 2006 in OPP) pripisati tudi stalnemu naraščanju tržnega deleža uvoza iz Indije.
(109)
Razmeroma visoke stopnje dobička v OPP so bile večinoma posledica stalno visoke ravni cen iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (88). Zato je bilo ugotovljeno, da se je položaj industrije Unije med obravnavanim obdobjem poslabšal in da je bil ob koncu OPP kljub razmeroma visoki stopnji dobička občutljiv, ko jo je pri naporu, da bi obdržala obseg prodaje in dovolj visoko raven cen ob zmanjšanju povpraševanja ovirala vedno večja prisotnost indijskega subvencioniranega uvoza.
F. VERJETNOST NADALJEVANJA IN PONOVITVE ŠKODE
1. Uvodne opombe
(110)
Kot je že bilo razvidno, je uvedba izravnalnih ukrepov omogočila le delno okrevanje od škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar se je, ko so visoke stopnje potrošnje Unije, prisotne v večini obravnavanega obdobja, izginile v OPP, industrija Unije znašla v občutljivem in ranljivem položaju, pri čemer je bila še vedno izpostavljena škodljivemu učinku subvencioniranega uvoza iz Indije. Ob koncu OPP je bila sposobnost industrije Unije, da bi krila povečane stroške, še zlasti majhna.
2. Povezava med obsegom izvoza in cenami za tretje države ter obsegom izvoza in cenami za Unijo
(111)
Ugotovljeno je bilo, da je bila povprečna cena indijskega izvoza za države, ki niso članice Unije, pod povprečno izvozno ceno za Unijo in tudi pod cenami na domačem trgu. Prodaja indijskih izvoznikov v države, ki niso članice Unije, je potekala v znatnih količinah, ki so predstavljale večino njihovega celotnega izvoza. Zato se je štelo, da bi prenehanje veljavnosti ukrepov indijske izvoznike spodbudilo, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije po ravneh cen, ki bi bile verjetno še vedno pod trenutnimi ravnmi cen izvoza v Unijo, tudi če bi bile višje od cen v tretjih državah.
3. Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge na indijskem trgu
(112)
Sodelujoči indijski proizvajalec je imel znatne neizkoriščene zmogljivosti ter jo je leta 2010/2011 nameraval še povečati. Zato obstaja zmogljivost za znatno povečanje izvoznih količin v Uniji, zlasti ker ne kaže, da morebitno dodatno proizvodnjo lahko absorbirajo trgi tretjih držav ali domači trg.
(113)
V pripombah v zvezi z razkritjem je sodelujoči indijski proizvajalec trdil, da sta njegove neizkoriščene zmogljivosti večinoma povzročila gospodarska kriza in posledično zmanjšano povpraševanje. Vendar se precejšen del neizkoriščenih zmogljivosti družbe lahko pojasni z dejstvom, da je družba med letom 2006 in OPP svoje zmogljivosti precej povečala. Treba je tudi opozoriti, da družba načrtuje dodatno povečanje zmogljivosti. Poleg tega je treba tudi opozoriti, da ima podobne zmogljivosti in izkoriščenost tudi drug indijski proizvajalec, ki ni sodeloval, ter da je nedavno tudi sam napovedal še večje povečanje zmogljivosti.
4. Sklep
(114)
Proizvajalci zadevne države imajo priložnost povečanja in/ali preusmerjanja obsega izvoza na trg Unije. Poleg tega so cene indijskega izvoza v tretje države nižje od cen izvoza v Unijo. Preiskava je pokazala, da je na podlagi primerljivih tipov izdelka sodelujoči proizvajalec izvoznik prodajal zadevni izdelek po cenah, ki so bile nižje od cen industrije Unije. Zelo verjetno je, da bi se te cene znižale v skladu z nižjimi cenami, ki se zaračunavajo za preostali svet. Takšno obnašanje cen bi skupaj z zmožnostjo izvoznikov v zadevni državi, da na trg Unije dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, po vsej verjetnosti imelo negativen učinek na gospodarski položaj industrije Unije.
(115)
Iz zgoraj navedenega je razvidno, da industrija Unije ostaja v občutljivem in ranljivem položaju. Če bi bila industrija Unije izpostavljena povečanemu obsegu uvoza iz zadevne države po subvencioniranih cenah, bi verjetno prišlo do poslabšanja njene prodaje, tržnega deleža, prodajnih cen in posledično tudi do poslabšanja finančnega stanja v takšnih stopnjah, kot so bile ugotovljene v prvotni preiskavi. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da bi bila po vsej verjetnosti posledica razveljavitve ukrepov poslabšanje že tako občutljivega položaja in ponovitev znatne škode v industriji Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(116)
V skladu s členom 31 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev veljavnih izravnalnih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni različnih vpletenih interesov, tj. interesu industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.
(117)
Opozoriti je treba, da se v prvotni preiskavi sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo izravnalni ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka, ki ga imajo trenutni izravnalni ukrepi na zadevne strani.
(118)
Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub sklepnim ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega subvencioniranja obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do ugotovitve, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(119)
Industrija Unije dokazuje, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj gospodarskega položaja po uvedbi izravnalnih ukrepov leta 2004. Zlasti pa je dejstvo, da se je dobičkonosnost industrije Unije povečala v nekaj letih pred OPP, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov. Vendar je industrija Unije v obravnavanem obdobju stalno izgubljala tržni delež, uvoz iz zadevne države pa se je močno povečal. Brez ukrepov bi bil položaj industrije Unije verjetno še slabši.
3. Interes uvoznikov/uporabnikov
(120)
Za sodelovanje se ni javil noben od devetih kontaktiranih nepovezanih uvoznikov.
(121)
Javilo se je sedemnajst uporabnikov in predložilo izpolnjene vprašalnike. Večina uporabnikov grafitnih elektrod nekaj let ni dobavljala iz Indije in je zato ostala nevtralna glede možnega nadaljevanja ukrepov, šest uporabnikov pa je vsaj delno uporabljalo indijske elektrode. Štirje uporabniki so trdili, da bi nadaljevanje ukrepov imelo škodljiv učinek na konkurenčnost. Eno združenje (Eurofer) je močno nasprotovalo nadaljevanju ukrepov in trdilo, da se je zaradi ukrepov večina indijskih izvoznikov umaknila s trga EU. Združenje trdi, da bi nadaljevanje ukrepov oviralo proizvajalce jekla pri razvoju drugih nabavnih virov in bi industriji Unije omogočilo ohranjanje dominantnega, skoraj duopolnega položaja. Vendar je iz razvoja indijskega uvoza po uvedbi ukrepov jasno, da do tako velikega umika ni prišlo: v obravnavanem obdobju se je uvoz iz Indije namreč znatno povečal. Poleg tega je preiskava pokazala, da vedno več grafitnih elektrod vstopa na trg Unije iz številnih tretjih držav. Glede trdnosti položaja industrije Unije na trgu je treba opozoriti, da se je njen tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal za skoraj 16 procentnih točk (glej uvodno izjavo (81)). Končno pa je to združenje tudi priznalo, da grafitne elektrode predstavljajo le razmeroma majhen del celotnih stroškov proizvajalcev jekla.
(122)
Treba je tudi opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da uvedba ukrepov ne bi imela znatnega učinka na uporabnike (9). Kljub petletnim ukrepom se je dobava uvoznikov/uporabnikov v Uniji nadaljevala, med drugim iz Indije. Prav tako ni bilo navedenih nobenih znakov, ki bi kazali na težave pri iskanju drugih virov. Treba je tudi opozoriti, da je bilo v zvezi z učinkom uvedbe ukrepov na uporabnike v prvotni preiskavi ugotovljeno, da glede na zanemarljive stroške, ki jih ima uporabniška industrija za grafitne elektrode, ni verjetno, da bo kakršno koli povečanje stroškov znatno vplivalo na uporabniško industrijo. Po uvedbi ukrepov ni bilo ugotovljenih znakov, ki bi kazali nasprotno. Zato se sklene, da ni verjetno, da bo ohranitev izravnalnih ukrepov resno vplivala na položaj uvoznikov/uporabnikov v Uniji.
4. Sklep
(123)
Glede na zgoraj navedeno je bilo ugotovljeno, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov.
H. IZRAVNALNI UKREPI
(124)
Vse strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in pomislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev veljavnih ukrepov. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile pripombe v zvezi s tem razkritjem. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kadar je bilo to upravičeno.
(125)
Iz navedenega sledi, da je v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe treba ohraniti izravnalne ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih grafitnih elektrod s poreklom iz Indije. Opozoriti je treba, da te ukrepe predstavljajo dajatve ad valorem.
(126)
Individualne stopnje izravnalne dajatve za družbe, določene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe in tako določeni navedeni pravni subjekti. Uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni izrecno navedena z nazivom in naslovom, vključno s subjekti, ki so povezani s katerim koli izrecno navedenim subjektom, teh stopenj ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(127)
Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj izravnalne dajatve (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj predložiti Komisiji (10), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz grafitnih elektrod, ki se uporabljajo za električne peči, navidezne gostote 1,65 g/cm3 ali več in električnega upora 6,0 μΩ.m ali manj, in ki so trenutno uvrščene v oznako KN ex85451100 (oznaka TARIC8545110010), ter šob, ki se uporabljajo za take elektrode in so trenutno uvrščene v oznako KN ex85459090 (oznaka TARIC8545909010), ne glede na to, ali so uvožene skupaj ali ločeno, s poreklom iz Indije.
2. Stopnja veljavne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
Družba
Dokončna dajatev
(%)
Dodatna oznaka TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Vse druge družbe
7,2
A999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 13. decembra 2010