PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 206/2011
ze dne 28. února 2011
o změně nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 15 odst. 1, čl. 19 odst. 1 a čl. 22 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2597/1999 (2) uložila Rada v prosinci 1999 konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, pocházejícího z Indie (dále jen „dotčený výrobek“). Opatření měla podobu valorického vyrovnávacího cla v rozmezí od 3,8 do 19,1 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 19,1 % uloženou na dovoz dotčeného výrobku od všech ostatních společností. Období šetření v rámci původního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.
(2)
Nařízením (ES) č. 367/2006 (3) Rada v březnu 2006 zachovala konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie, a to na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Období přezkumného šetření trvalo od 1. října 2003 do 30. září 2004.
(3)
V srpnu 2006 Rada na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu změnila nařízením (ES) č. 1288/2006 (4) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(4)
V září 2007 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování dalšího indického výrobce PET filmu změnila nařízením (ES) č. 1124/2007 (5) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(5)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (6) konečné vyrovnávací clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006 a konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1292/2007 (7).
(6)
V červnu 2010 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu změnila prováděcím nařízením (EU) č. 579/2010 (8) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(7)
Je třeba poznamenat, že na společnost Vacmet India Limited se v současné době na základě nařízení (ES) 367/2006 vztahuje vyrovnávací clo ve výši 19,1 %.
2. Stávající antidumpingová opatření
(8)
Je třeba poznamenat, že na společnost Vacmet India Limited se na základě nařízení (ES) 1292/2007 vztahuje zbytkové antidumpingové clo ve výši 17,3 %.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(9)
Dne 7. srpna 2009 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost omezená na posouzení subvencování byla podána společností Vacmet India Limited, indickým vyvážejícím výrobcem (dále jen „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl zjevné důkazy o tom, že k vyrovnání účinků subvencování není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
(10)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 14. ledna 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (9) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezil na posouzení subvencování vzhledem k žadateli.
(11)
Šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu mělo také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 367/2006, tj. celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
(12)
Komise rovněž prostřednictvím oznámení o zahájení přezkumu zveřejněného dne 14. ledna 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (10) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření omezeného na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli.
4. Šetření
(13)
Šetření míry subvencování se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(14)
Komise o zahájení částečného prozatímního šetření oficiálně informovala žadatele, indickou vládu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(15)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(16)
Zatímco žadatel během šetření plně spolupracoval, příslušné orgány indické vlády odpovědi na dotazník ve stanovené lhůtě nepředložily. Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Výrobkem, jenž potvrdil tento přezkum, je výrobek vymezený v nařízení, kterým se ukládají platná opatření (nařízení Rady (ES) č. 367/2006), tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(19)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
C. SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(20)
Na základě informací předložených žadatelem a výrobním odvětvím Unie byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
program Duty Entitlement Passbook (dále jen „program DEPB“);
b)
program Export Promotion Capital Goods (dále jen „program EPCG“);
c)
program předběžného povolení (dále jen „program PP“) (původně známý jako program předběžných licencí);
d)
kapitálové subvence.
(21)
Programy uvedené výše ve 20. bodě odůvodnění písm. a) až c) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. V tomto případě jsou během období přezkumného šetření důležité dva dokumenty zahraniční obchodní politiky: FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14. Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 řídí. Jsou uvedeny v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „PP I 04-09“ a „PP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(22)
Program výše uvedený pod písmenem d) spravují orgány státu Uttarpradéš.
2. Program DEPB
a) Právní základ
(23)
Podrobný popis programu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček PP I 04-09 a PP I 09-14.
b) Způsobilost
(24)
Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění programu DEPB
(25)
Vývozce může zažádat o úvěry v rámci programu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Tyto sazby programu DEPB byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli.
(26)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto programu, musí vyvážet. V době vývozní transakce musí vývozce podat indickým orgánům prohlášení, že probíhá vývoz v rámci programu DEPB. K tomu, aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru DEPB, který má být poskytnut pro tuto vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB.
(27)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Takové úvěry mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro něž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci programu DEPB jsou volně přenosné a platné po dobu dvanácti měsíců ode dne vydání.
(28)
Žádosti o úvěry DEPB se vyplňují elektronicky a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Fakticky neexistují striktní lhůty pro podání žádosti o úvěry DEPB. Elektronický systém používaný ke správě programu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky PP I 04-09 a PP I 09-14. Jak je navíc jasně stanoveno v kapitole 9.3 příručky PP I 04-09 a PP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout, s uložením menší pokuty (tj. 10 % nároku).
(29)
Bylo zjištěno, že žadatel tento program během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k programu DEPB
(30)
Program DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci programu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by jinak bylo splatné. Nadto úvěr DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zvyšuje jeho likviditu.
(31)
Navíc DEPB právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(32)
Tento program nelze považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu článku 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá zejména žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení toho, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody programu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy nárok na výhodu z programu DEPB.
e) Výpočet výše subvence
(33)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení a s metodikou výpočtu použitou pro tento program v nařízení (ES) č. 367/2006 byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a která je zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tom okamžiku se indická vláda zříká celních poplatků, čímž vzniká finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné i výši úvěru DEPB, která bude pro tuto vývozní transakci poskytnuta, nemůže indická vláda rozhodovat o tom, zda subvenci udělí či nikoli. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z programu DEPB jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto programu v období přezkumného šetření.
(34)
V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(35)
Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro žadatele činí 7,9 %.
3. Program EPCG
a) Právní základ
(36)
Podrobný popis programu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příruček PP I 04-09 a PP I 09-14.
b) Způsobilost
(37)
Pro tento program jsou způsobilí vyvážející výrobci, vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatelé služeb.
c) Praktické provádění
(38)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti povoleno dovážet kapitálové zboží (nové a od dubna 2003 i použité kapitálové zboží staré až 10 let) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 zajišťuje program sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené podle tohoto programu.
(39)
Držitel licence EPCG může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCG.
(40)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto programu během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěr k programu EPCG
(41)
Program EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla zakládá finanční příspěvek od indické vlády, protože tato úleva snižuje příjmy z cla indické vlády, které by bylo jinak splatné. Navíc snížení cla poskytuje výhodu vývozci, protože poplatky ušetřené při dovozu zvyšují jeho likviditu.
(42)
Navíc EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(43)
Tento program nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu článku 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do rozsahu takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno ve výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(44)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii. V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy, aby byla získána subvence, od této částky odečteny.
(45)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(46)
Pokud jde o dovoz uskutečněný v rámci tohoto programu, šetření odhalilo, že množství položek mohlo být využito jak pro výrobu dotčeného výrobku, tak pro výrobu jiných výrobků. Bylo však zjištěno, že některé položky byly využity v továrně, jež se používá výhradně pro výrobu PET filmu. Proto pokud jde o výpočet výhody žadatele, měl by se jako vhodný jmenovatel pro tyto položky použít obrat vývozu dotčeného výrobku, a nikoli celkový obrat vývozu.
(47)
Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro žadatele činí 2,4 %.
4. Program předběžných povolení (PP)
a) Právní základ
(48)
Podrobný popis tohoto programu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příruček PP I 04-09 a PP I 09-14. Tento program se během předchozího šetření, jež vedlo k uložení nyní platného konečného vyrovnávacího cla podle nařízení (ES) č. 367/2006, nazýval program předběžných licencí.
b) Způsobilost
(49)
Program předběžných povolení sestává z šesti podprogramů, jak je podrobněji popsáno v 50. bodě odůvodnění níže. Tyto podprogramy se mimo jiné liší v rozsahu způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na podpůrné výrobce, jsou způsobilí pro podprogram PP na fyzický vývoz a na roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro program PP na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 04-09, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro podprogram PP na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Praktické provádění
(50)
Předběžná povolení mohou být vydávána na:
i) Fyzický vývoz: Jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupního materiálu potřebného k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v licenci.
ii) Roční potřebu: Toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až po určitý limit stanovený podle jeho exportní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě veškerých položek spadajících do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla.
iii) Dodávky meziproduktů: Tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a podílet se na procesu výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt.
iv) Domnělý vývoz: Tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelní dovoz vstupů, které jsou potřebné pro výrobu zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím odběratelů vyjmenovaným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FT-policy 04-09. Domnělý vývoz odkazuje na ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně.
v) Předběžný příkaz k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“): Držitel předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem použít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů.
vi) Tuzemský back-to-back akreditiv: Tento podprogram se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na povolení pro přímý dovoz bude banka započítávat pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(51)
Žadatel získal během období přezkumného šetření úlevy spadající pod program předběžných povolení vztahující se k dotčenému výrobku. Žadatel využil jednoho podprogramu, a sice fyzického vývozu v rámci programu PP. Tudíž není nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.
(52)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 PP I 04-09 a PP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(53)
Pokud jde o podprogram, kterého během období přezkumného šetření využíval žadatel, tj. fyzický vývoz, bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost jsou pevně stanoveny indickou vládou, pokud jde o množství a hodnotu, a zaznamenány v povolení. Kromě toho mají být při dovozu a vývozu předmětné transakce pro doložení zaznamenány státními úředníky přímo do povolení. Objem dovozu povolený v rámci programu PP je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Dovážené vstupní materiály jsou nepřenosné a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).
(54)
V rámci tohoto prozatímního přezkumného šetření bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly dodrženy a dosud nebyly testovány v praxi. Žadatel nevedl žádný systém, na jehož základě by se dalo ověřit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23) a příloha II část II odst. 4 základního nařízení. Ve skutečnosti neexistovaly žádné záznamy o skutečné spotřebě.
(55)
Změny ve správě zahraniční obchodní politiky 04-09, které nabyly účinnosti na podzim roku 2005 (povinné zasílání registru spotřeby indickým orgánům v rámci procedury pro splacení licencí), nebyly prozatím v případě tohoto žadatele uplatněny. V této fázi proto nebylo možné ověřit faktické uplatňování tohoto ustanovení.
d) Závěry k programu PP
(56)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřenému vývozci.
(57)
Navíc program PP na fyzický vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto programu.
(58)
Podprogram použitý v rámci tohoto případu nemůže být považován za přípustný systém navracení cla či systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinně svůj nový ani starý ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programu navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné. Samotné standardní normy vstupů a výstupů nelze pokládat za systém pro ověřování skutečné spotřeby, jelikož podoba těchto standardních norem neumožňuje indické vládě s dostatečnou přesností ověřovat objem vstupů spotřebovaných při výrobě na vývoz. Navíc indická vláda neprovedla další přezkoumání založené na skutečných vstupech, přestože by takové přezkoumání bylo při neexistenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému zpravidla nutné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).
(59)
Uvedený podprogram je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(60)
Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro program navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(61)
Výše subvencí pro žadatele, který využil programu PP, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podprogramu během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(62)
Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,2 %.
5. Kapitálové subvence (KS)
a) Právní základ
(63)
V předchozích šetřeních týkajících se PET filmu, včetně šetření, které vedlo k uložení v současné době platného konečného vyrovnávacího cla nařízením (ES) č. 367/2006, bylo prošetřeno několik indických státních programů zahrnujících pobídky poskytované místním společnostem. Státní programy spadají pod bod „Soustava programů pobídek“, jelikož sem mohou patřit pobídky různého druhu. Z předchozího šetření vyplynulo, že nárok společnosti na výhody by mohl být stanoven v certifikátu způsobilosti nebo v osvědčení o nároku. Nicméně pokud jde o stávající šetření, mohlo docházet k subvencím ad hoc, např. ke kapitálovým subvencím.
b) Způsobilost
(64)
K tomu, aby byly pro tento program způsobilé, platí jako obecné pravidlo, že společnosti musí investovat do méně rozvinutých oblastí státu, kde buď založí nový průmyslový podnik, nebo umístí rozsáhlou investici nebo diverzifikují stávající průmyslový podnik.
c) Praktické provádění
(65)
Podle odpovědí na dotazník žadatel v roce 2009 obdržel od vlády státu Uttarpradéš značnou částku kapitálové subvence na založení nových výrobních zařízení. Bylo vysvětleno, že tato kapitálová subvence, kterou společnost obdržela, je spojená se založením nových výrobních zařízení, tzn. má pokrýt náklady na investice vynaložené žadatelem. Podle žadatele se jednalo o čistou subvenci ve formě grantu v zájmu zlepšení rovných podmínek.
(66)
Šetření rovněž odhalilo, že žadatel je vzhledem k dříve vynaloženým investicím způsobilý pro vrácení DPH a centrální daně z prodeje odborem obchodních daní státu Uttarpradéš. V certifikátu způsobilosti je uvedena maximální částka, o niž může společnost žádat. Tohoto programu společnost využívala čtyři roky. Žádala každý měsíc o navrácení DPH a centrální daně z prodeje naúčtované při vnitrostátním a mezistátním prodeji, a to rovněž během období přezkumného šetření.
d) Závěr
(67)
Kapitálová subvence je přímý převod finančních prostředků, tj. grant žadateli. Jedná se o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Jedná se o finanční příspěvek vlády státu Uttarpradéš, která dává žadateli přímou výhodu.
(68)
Vrácení DPH a centrální daně z prodeje představuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Vrácení daně představuje finanční příspěvek vlády státu Uttarpradéš, neboť tato úleva snižuje příjmy této vlády z daní, které by byly jinak splatné. Vrácení daně navíc žadateli poskytuje výhodu, protože ušetřené daně zvyšují jeho likviditu.
(69)
Subvence nejsou právně závislé na vývozní výkonnosti. Vzhledem k nedostatku spolupráce ze strany orgánů vlády státu Uttarpradéš však nebyla Komise schopna dospět k jasnému závěru o tomto programu, pokud jde o specificitu a praktické uplatňování tohoto zákona, jakož i o míru pravomocí, které má k dispozici orgán, který subvenci poskytuje, při rozhodování o žádostech. Skutečně nelze s jistotou rozhodnout, zda je splněno ustanovení čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. b), jelikož nebylo možné zjistit, zda vláda státu Uttarpradéš pro poskytnutí subvence uplatňovala objektivní kritéria nebo podmínky. Ačkoli bylo dokázáno, že program není právně specifický, není stále zřejmé, zda není specifický v praxi. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) a čl. 4 odst. 2 čtvrtého pododstavce základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(70)
Pokud jde o kapitálové subvence obdržené žadatelem na založení nových výrobních zařízení, byla v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení výše subvence vypočtena na základě kapitálové subvence rozložené na dobu odpovídající běžné době amortizace/době životnosti kapitálového zboží v tomto výrobním odvětví, neboť subvence může být spojena se získáním stálých aktiv. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat a domácí prodej v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(71)
Pokud jde o vrácení DPH a centrální daně z prodeje, byla výše subvence vypočtena na základě výše vrácených daní během období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový vývozní obrat a domácí prodej v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností činí míra subvence zjištěná v souvislosti s těmito kapitálovými subvencemi během období přezkumného šetření pro žadatele 0,5 %.
6. Výše napadnutelných subvencí
(73)
Na žadatele se v současné době vztahuje vyrovnávací clo ve výši 19,1 %.
(74)
Částka napadnutelných subvencí pro žadatele, vyjádřená valoricky, zjištěná v průběhu tohoto částečného prozatímního přezkumu, činí 11,0 %, jak je uvedeno níže:
PROGRAM→
DEPB (11)
EPCG (11)
PP (11)
KS
Celkem
Společnost↓
%
%
%
%
%
Vacmet India Limited
7,9
2,4
0,2
0,5
11,0
(75)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že se míra subvencování dotčeného vyvážejícího výrobce snížila.
7. Vyrovnávací opatření
(76)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané programy, považovat za změnu trvalé povahy.
(77)
Šetření potvrdilo, že výše subvence pro žadatele se snížila na podstatně nižší úroveň, než kolik činí v současné době pro něj platné clo. Toto snížení celkové výše subvencí je způsobeno zejména značným poklesem výhod, jež jsou v rámci programu DEPB dostupné. Výše uvedené skutečnosti svědčí o tom, že žadatel bude i nadále příjemcem nižších subvencí, než je výše celní sazby, která se na něj nyní vztahuje.
(78)
Jelikož bylo prokázáno, že žadatel je příjemcem mnohem nižších subvencí než dříve a že bude pravděpodobně i nadále příjemcem subvencí nižších, než bylo určeno v rámci původního šetření, měla by být úroveň opatření změněna tak, aby zohlednila tato nová zjištění.
(79)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti by změněné sazby vyrovnávacího cla měly být stanoveny novými sazbami subvencování, zjištěnými při tomto prozatímním částečném přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtená při původním antisubvenčním šetření jsou i nadále vyšší.
(80)
Podle čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 597/2009 nesmí být na žádný výrobek současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Avšak vzhledem k tomu, že antidumpingové clo stanovené pro žadatele na základě paralelního prozatímního přezkumu antidumpingových opatření, pokud jde o dotčený výrobek, činí 0 %, v tomto případě k této situaci nedochází.
(81)
Pokud jde o celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 367/2006, tj. celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii, je třeba poznamenat, že faktické modality prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby platné pro všechny ostatní společnosti, kromě žadatele, zůstávají nezměněny.
(82)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zvažuje návrh změny celní sazby platné pro žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky.
(83)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy a podle potřeby byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 367/2006 se vkládá položka, která zní:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Indie
11,0
A992“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. února 2011.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 206/2011
z dne 28. februarja 2011
o spremembi Uredbe (ES) št. 367/2006 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti členov 19 in 22 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),
ob upoštevanju naslednjega:
A POSTOPEK
1. Predhodna preiskava in obstoječi izravnalni ukrepi
(1)
Svet je decembra 1999 z Uredbo (ES) št. 2597/1999 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), ki se trenutno uvršča pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90, s poreklom iz Indije. Ukrepi v obliki izravnalne dajatve ad valorem v višini med 3,8 % in 19,1 % so bili uvedeni na uvoz poimensko navedenih izvoznikov, na uvoz zadevnega izdelka od vseh drugih družb pa je bila uvedena stopnja preostale dajatve v višini 19,1 %. Obdobje prvotne preiskave je trajalo od 1. oktobra 1997 do 30. septembra 1998.
(2)
Svet je marca 2006 z Uredbo (ES) št. 367/2006 (3) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 367/2006) po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe ohranil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 2597/1999 na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije. Obdobje preiskave v zvezi s pregledom je trajalo od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004.
(3)
Svet je avgusta 2006 po vmesnem pregledu glede subvencioniranja indijskega proizvajalca folije iz PET z Uredbo (ES) št. 1288/2006 (4) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za to družbo z Uredbo (ES) št. 367/2006.
(4)
Svet je septembra 2007 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja drugega indijskega proizvajalca folije iz PET z Uredbo (ES) št. 1124/2007 (5) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za to družbo z Uredbo (ES) št. 367/2006.
(5)
Svet je januarja 2009 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja petih indijskih proizvajalcev folije iz PET, ki ga je na lastno pobudo začela Komisija, z Uredbo (ES) št. 15/2009 (6) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za te družbe z Uredbo (ES) št. 367/2006, in dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1292/2007 (7).
(6)
Svet je junija 2010 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja indijskega proizvajalca folije iz PET z Izvedbeno uredbo (EU) št. 579/2010 (8) spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za to družbo z Uredbo (ES) št. 367/2006.
(7)
Upoštevati bi bilo treba, da za družbo Vacmet India Limited na podlagi Uredbe (ES) 367/2006 trenutno velja izravnalna dajatev v višini 19,1 %.
2. Obstoječi protidampinški ukrepi
(8)
Upoštevati bi bilo treba, da za družbo Vacmet India Limited na podlagi Uredbe (ES) 1292/2007 velja preostala protidampinška dajatev v višini 17,3 %.
3. Začetek delnega vmesnega pregleda
(9)
Komisija je 7. avgusta 2009 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Zahtevek, po obsegu omejen na preiskavo subvencioniranja, je vložila družba Vacmet India Limited, proizvajalec izvoznik iz Indije (v nadaljnjem besedilu: vložnik). Vložnik je v svojem zahtevku trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so spremembe trajne narave. Vložnik je predložil dokaze prima facie, da za izravnavo subvencije nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno.
(10)
Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (9) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), 14. januarja 2010 začela delni vmesni pregled v skladu s členom 19 osnovne uredbe, po obsegu omejen na proučitev subvencije v zvezi z vložnikom.
(11)
Namen preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom je bil tudi oceniti potrebo, odvisno od ugotovitev pregleda, po spremembi stopnje dajatve, ki se trenutno uporablja za uvoz zadevnega izdelka od proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, ki niso posebej navedeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006, torej stopnje dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe v Indiji“.
(12)
Komisija je 14. januarja 2010 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije (10) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, katerega obseg je, kar zadeva vložnika, omejen na proučitev dampinga.
4. Preiskava
(13)
Preiskava stopnje subvencioniranja je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP).
(14)
Komisija je vložnika, vlado Indije (v nadaljnjem besedilu: VI) in industrijo Unije uradno obvestila o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in biti zaslišane.
(15)
Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za njeno preiskavo. Poleg tega je bil vprašalnik poslan VI.
(16)
Medtem ko je vložnik v celoti sodeloval pri preiskavi, pristojni organi VI niso odgovorili na vprašalnik v zastavljenem roku. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za določitev subvencioniranja. V prostorih vložnika je bil izveden preveritveni obisk.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(17)
Izdelek, ki ga zajema ta pregled, je enak izdelek, kot ga opredeljuje uredba o uvedbi veljavni ukrepov (Uredba (ES) št. 367/2006), in sicer folija iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije, trenutno uvrščena pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90.
2. Podobni izdelek
(18)
Ta preiskava je podobno kot prejšnje pokazala, da imajo folija iz PET, proizvedena v Indiji in izvožena v Unijo, folija iz PET, proizvedena in prodana na domačem indijskem trgu, ter folija iz PET, ki jo proizvedejo proizvajalci Unije in prodajo v EU, enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter enake osnovne uporabe.
(19)
Zato se ti izdelki obravnavajo kot podobni v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.
C. SUBVENCIONIRANJE
1. Uvod
(20)
Na podlagi informacij, ki sta jih predložila vložnik in industrija Unije, so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:
(a)
shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme);
(b)
shema za podporo izvozu proizvodnih sredstev (Export Promotion Capital Goods Scheme);
(c)
shema vnaprejšnjih odobritev (Advance Authorization Scheme) (prej shema vnaprej pridobljenih dovoljenj - Advance Licence Scheme);
(d)
finančne subvencije (Capital Subsidies).
(21)
Navedene sheme od (a) do (c) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju VI dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Za OPP sta pomembna dva dokumenta zunanjetrgovinske politike, to sta Zunanjetrgovinska politika 04-09 in Zunanjetrgovinska politika 09-14. Poleg tega VI določa postopke, ki urejajo Zunanjetrgovinsko politiko 04-09 in Zunanjetrgovinsko politiko 09-14 v Priročniku o postopkih, Zvezek I (v nadaljnjem besedilu: HOP I 04-09 oziroma HOP I 09-14). Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja.
(22)
Shemo navedeno pod točko (d) urejajo organi države Utar Pradeš.
2. Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (DEPBS)
(a) Pravna podlaga
(23)
DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 Zunanjetrgovinske politike 04-09 in Zunanjetrgovinske politike 09-14 ter poglavju 4 HOP I 04-09 in HOP I 09-14.
(b) Upravičenost
(24)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Praktično izvajanje DEPBS
(25)
Izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnih vhodno-izhodnih normativov (v nadaljnjem besedilu: SION), ob upoštevanju domnevne uvozne vsebnosti surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na takšen domnevni uvoz, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.
(26)
Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. V trenutku izvoznega posla mora izvoznik indijskim organom podati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski carinski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za ta izvozni posel.V tej fazi je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, VI ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPBS.
(27)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi krediti DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki krediti se lahko uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz vsakršnega blaga, razen proizvodnih sredstev in blaga, za katero veljajo omejitve glede uvoza. Blago, uvoženo s takimi krediti, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni v obdobju 12 mesecev od datuma izdaje.
(28)
Vloge za kredite DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za oddajo vlog za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih poslov zunaj roka za oddajo vlog iz poglavja 4.47 HOP I 04-09 in 09-14. Kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 04-09 in 09-14, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (torej 10 % upravičenega zneska).
(29)
Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo.
(d) Sklepi o DEPBS
(30)
DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek VI, saj bo kredit na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit DEPBS za izvoznika predstavlja ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.
(31)
DEPBS je tudi zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.
(32)
Ta shema se ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Zlasti izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Ni niti sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za upravičenost do ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da je bila kakršna koli surovina uvožena. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovine, upravičeni do ugodnosti DEPBS.
(e) Izračun višine subvencije
(33)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe ter metodologijo izračunavanja, uporabljeno za to shemo v Uredbi (ES) št. 367/2006, je bil znesek subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, izračunan glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v OPP. V tem smislu se šteje, da se ugodnost prejemniku dodeli v trenutku, ko je izveden izvozni posel v okviru te sheme. V tem trenutku se lahko VI odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za ta izvozni posel, VI nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsota kreditov, prejetih za izvozne posle v okviru te sheme v OPP.
(34)
Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.
(35)
Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo v OPP za vložnika, znaša 7,9 %.
3. Shema za podporo izvozu proizvodnih sredstev (EPCGS)
(a) Pravna podlaga
(36)
EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 04-09 in Zunanjetrgovinske politike 09-14 ter poglavju 5 HOP I 04-09 in HOP I 09-14.
(b) Upravičenost
(37)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in ponudnike storitev.
(c) Praktično izvajanje
(38)
Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz proizvodnih sredstev (novih in od aprila 2003 do deset let starih proizvodnih sredstev) po znižani stopnji carinske dajatve. VI v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Od aprila 2000 shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vsa proizvodna sredstva, uvožena v okviru te sheme.
(39)
Imetnik dovoljenja EPCGS lahko proizvodna sredstva nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec proizvodnih sredstev lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takih proizvodnih sredstev. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo proizvodnih sredstev imetniku dovoljenja EPCGS.
(40)
Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo.
(d) Sklepi o EPCGS
(41)
EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek s strani VI, ker ta koncesija zmanjša prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve za izvoznika pomeni ugodnost, saj privarčevane dajatve pri uvozu izboljšajo njegovo likvidnost.
(42)
EPCGS je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takih dovoljenj ni mogoče dobiti brez obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in je proti njej mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.
(43)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi, določeni v točki (i) Priloge I osnovne uredbe, ne zajemajo proizvodnih sredstev, ker se ne uporabljajo v proizvodnji izvoznih izdelkov.
(e) Izračun zneska subvencije
(44)
Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvožena proizvodna sredstva v obdobju, ki odraža normalno amortizacijsko dobo takšnih proizvodnih sredstev v zadevni industriji. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako izračunan znesek, ki se nanaša na OPP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost ugodnosti v tem obdobju. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije.
(45)
V skladu s členom 7(2) in 7(3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije dodelil izvoznemu prometu v OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.
(46)
Glede uvoza iz te sheme je preiskava pokazala, da bi se veliko predmetov lahko uporabilo tako za proizvodnjo zadevnega izdelka kot tudi za proizvodnjo drugih izdelkov. Vendar je bilo ugotovljeno, da se nekateri predmeti uporabljajo v proizvodni enoti, ki se uporablja le za proizvodnjo folije iz PET. Zato bi moral za izračun ugodnosti za vložnika imenovalec za te predmete biti izvozni promet navedenega izdelka in ne skupni izvozni promet.
(47)
Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo v OPP za vložnika, znaša 2,4 %.
4. Shema vnaprejšnjih odobritev (AAS)
(a) Pravna podlaga
(48)
Shema je podrobno opisana v odstavkih 4.1.1 do 4.1.14 Zunanjetrgovinske politike 04-09 in Zunanjetrgovinske politike 09-14 ter poglavjih 4.1 do 4.3 HOP I 04-09 in HOP I 09-14. Ta shema se je med prejšnjo preiskavo, zaradi katere je bila na podlagi Uredbe (ES) št. 367/2006 uvedena sedaj veljavna dokončna izravnalna dajatev, imenovala Shema vnaprejšnjih dovoljenj.
(b) Upravičenost
(49)
AAS sestavlja šest podshem, kakor je podrobneje opisano v uvodni izjavi 50. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in do AAS za letne potrebe podshem. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 Zunanjetrgovinske politike 04-09, kot so dobavitelji izvozno usmerjenega obrata (v nadaljnjem besedilu: EOU), so upravičeni do AAS za podshemo predvidenega izvoza. Končno so vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov upravičeni do ugodnosti za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (ARO) in vzajemnega notranjega akreditiva.
(c) Praktično izvajanje
(50)
Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo za:
(i) fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz vhodnih materialov za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Uvozno nadomestilo in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;
(ii) letno potrebo: takšno dovoljenje ni vezano na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko - do določene mejne vrednosti, določene glede na njegov prejšnji opravljeni izvoz - dajatev prosto uvaža kakršne koli surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji kakršnih koli predmetov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Če uporablja takšne surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli nastalega izdelka, ki spada v tako skupino izdelkov;
(iii) vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko dajatev prosto uvaža vhodne materiale in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;
(iv) predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu dajatev prosto uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predviden izvoz“ prodajo kategorijam kupcev, navedene v odstavkih 8.2.(b) do (f),(g),(i) in (j) Zunanjetrgovinske politike 04-09. Predvideni izvoz se nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga izvozno usmerjenemu obratu (EOU) ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni (SEZ);
(v) naročila za vnaprejšnjo pripustitev (ARO): imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V teh primerih so vnaprejšnja dovoljenja validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih predmetov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 04-09 (torej AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in vračilo končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;
(vi) vzajemni notranji akreditiv: ta podshema tudi zajema domače dobave imetniku vnaprejšnjega dovoljenja. Imetnik vnaprejšnjega dovoljenja lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Dovoljenje bo banka validirala za neposreden uvoz le za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači proizvajalec je upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 04-09 (torej AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin).
(51)
Vložnik je prejel koncesije na podlagi AAS, povezane z zadevnim izdelkom, v OPP. Vložnik je uporabil eno od podshem, torej AAS za fizični izvoz. Zato ni treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za preostale neuporabljene podsheme.
(52)
Za namene preverjanja s strani indijskih organov, je imetnik vnaprejšnjega dovoljenja zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in dajatev prosto uvoženega/domače nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 04-09 in HOP I 09-14), torej dejansko evidenco potrošnje. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu z Dodatkom 23, v vseh pogledih resnične in pravilne.
(53)
VI v zvezi s podshemo, ki jo je v OPP uporabljal vložnik, torej za fizični izvoz, določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar se zapiše na dovoljenje. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na dovoljenje vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi VI na podlagi standardnih vhodno-izhodnih normativov (SION), ki obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Uvoženi vhodni materiali niso prenosljivi in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj po 6 mesecev).
(54)
S sedanjo preiskavo v zvezi z vmesnim pregledom je bilo ugotovljeno, da zahteve za preverjanje, ki so jih določili indijski organi, niso bile upoštevane in še niso bile preskušene v praksi. Vložnik ni vzdrževal sistema, na podlagi katerega bi se lahko preverilo, katere surovine so bile porabljene v proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnih količinah, kakor to določa Zunanjetrgovinska politika (Dodatek 23) in v skladu s Prilogo II(II)(4) k osnovni uredbi. Pravzaprav ni bilo podatkov o dejanski porabi.
(55)
Spremembe v vodenju Zunanjetrgovinske politike 04-09, ki so začele veljati jeseni 2005 (obvezno pošiljanje evidence potrošnje indijskim organom v okviru postopka odkupa), se v primeru vložnika še niso uporabljale. Tako se dejansko izvajanje te določbe v tej fazi ni moglo preveriti.
(d) Sklepi o AAS
(56)
Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, torej finančni prispevek VI, ki je preiskovanemu izvozniku prinesel ugodnosti.
(57)
Poleg tega so AAS za fizični izvoz očitno zakonsko pogojene z opravljenim izvozom in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme.
(58)
Poleg tega se v tem primeru uporabljena podshema ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. VI ni učinkovito uporabila niti novega niti starega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene za proizvodnjo izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančno opredeljeni. SION sami se ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske porabe, ker zasnova teh normativov VI ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so bile porabljene pri proizvodnji za izvoz. VI tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovito uporabljenega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti.
(59)
Proti podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun zneska subvencije
(60)
V odsotnosti dovoljenih sistemov povračila dajatev ali sistemov nadomestnega povračila pomeni ugodnost, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega se opozarja, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče izravnati presežne odpuste dajatev le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Vendar v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se ta izjema za sheme povračil ne uporablja in se uporablja običajno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa kakršen koli domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.
(61)
Znesek subvencije za vložnika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi izpadlih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu s podshemo v OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen izvoznemu prometu zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.
(62)
Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo v OPP za vložnika, znaša 0,2 %.
5. Finančne subvencije (CS)
(a) Pravna podlaga
(63)
V prejšnjih preiskavah v zvezi s folijo iz PET, vključno s preiskavo, zaradi katere je bila z Uredbo (ES) št. 367/2006 uvedena sedaj veljavna dokončna izravnalna dajatev, je bilo preiskanih več indijskih državnih shem, ki vključujejo spodbude lokalnim družbam. Te državne sheme spadajo pod naslov „Paketna shema spodbud“, ker so lahko vključene različne vrste spodbud. Prejšnja preiskava je ugotovila, da bi upravičenost družbe do ugodnosti lahko bila določena v „certifikatu za izpolnjevanje pogojev“ ali „certifikatu o upravičenju“. Vendar bi lahko bile, tako kot v sedanji preiskavi, tudi ad hoc subvencije, kot so finančne subvencije.
(b) Upravičenost
(64)
Za upravičenost do te sheme morajo družbe praviloma vlagati v slabše razvita območja države z vzpostavitvijo novega industrijskega obrata ali z veliko kapitalsko naložbo ali z razvejanostjo obstoječega industrijskega obrata.
(c) Praktično izvajanje
(65)
V skladu z izpolnjenim vprašalnikom je vložnik leta 2009 od vlade Utar Pradeša (v nadaljnjem besedilu: VUP) prejel znaten znesek kot finančno subvencijo za vzpostavitev novih proizvodnih zmogljivosti. Pojasnjeno je bilo, da je prejeta finančna subvencija povezana z vzpostavitvijo novih proizvodnih zmogljivosti, torej za kritje stroškov vložnikovih naložb. Po vložnikovem mnenju je bila to čista subvencija v obliki dotacije za izboljšanje enakosti.
(66)
Preiskava je pokazala tudi, da je vložnik zaradi prej opravljenih naložb upravičen do povračila DDV in centralnega prometnega davka (CST) s strani Oddelka za trgovski davek Utar Pradeša. V „certifikatu za izpolnjevanje pogojev“ je naveden prag, do katerega je družba upravičena. Družba je shemo uporabljala več kot štiri leta. Mesečno so bila zahtevana povračila plačanega DDV in CST, obračunanega za prodajo znotraj države in meddržavno prodajo, vključno v OPP.
(d) Sklep
(67)
Finančna subvencija je neposreden prenos sredstev, torej nepovratno sredstvo vložniku. To je subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe. Je finančni prispevek vlade države Utar Pradeš, ki vložniku prinaša neposredno ugodnost.
(68)
Povračilo DDV in CST zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Povračilo predstavlja finančni prispevek vlade države Utar Pradeš, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade države Utar Pradeš od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega prinaša povračilo davka vložniku ugodnost, ker prihranjen davek izboljša njegovo likvidnost.
(69)
Subvencije niso zakonsko pogojene z opravljenim izvozom. Vendar zaradi pomanjkljivega sodelovanja organov vlade države Utar Pradeš Komisija glede te sheme ni mogla priti do trdnega sklepa v zvezi s specifičnostjo in praktično uporabo tega zakona ter stopnjo diskrecije, ki jo ima pri odločanju glede zahtevkov organ, ki subvencijo dodeljuje. Ni mogoče zanesljivo ugotoviti, ali je izpolnjena točka (b) prvega pododstavka člena 4(2), ker ni bilo mogoče ugotoviti, da je vlada države Utar Pradeš za dodeljevanje subvencije uporabila objektivna merila ali pogoje. Tudi če se izkaže, da shema ni zakonsko specifična, še vedno ni jasno, ali dejansko res ni specifična. Zato velja za specifično in je proti njej mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 4(2) in četrtim pododstavkom člena (4)(2) osnovne uredbe.
(e) Izračun zneska subvencije
(70)
Znesek finančne subvencije, prejete za vzpostavitev novih proizvodnih zmogljivosti, je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi finančne subvencije v obdobju, ki odraža normalno armotizacijsko dobo/življenjsko dobo proizvodnih sredstev v tej industriji, ker je lahko subvencija vezana na pridobitev stalnih sredstev. Obresti so bile dodane temu znesku, da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen skupnemu izvoznemu prometu in domači prodaji v OPP kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.
(71)
Višina subvencije glede povračila DDV in centralnega prometnega davka je bila izračunana na podlagi zneska povračil v OPP. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen skupnemu izvoznemu prometu in domači prodaji v OPP kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.
(72)
Na podlagi zgoraj navedenega znaša stopnja subvencije za vložnika v zvezi s temi finančnimi subvencijami v OPP 0,5 %.
6. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi
(73)
Za vložnika trenutno velja izravnalna dajatev v višini 19,1 %.
(74)
Med tem delnim vmesnim pregledom je ugotovljeni znesek subvencij za vložnika, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, znašal 11,0 %, kakor je navedeno spodaj:
SHEMA→
DEPBS (11)
EPCGS (11)
AAS (11)
CS
Skupaj
DRUŽBA↓
%
%
%
%
%
Vacmet India Limited
7,9
2,4
0,2
0,5
11,0
(75)
Ob upoštevanju navedenega je bilo ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za zadevnega proizvajalca izvoznika znižala.
7. Izravnalni ukrepi
(76)
Prav tako se je proučilo, ali bi se lahko glede spremenjenih okoliščinin v zvezi s proučenimi shemami štelo, da so trajne narave.
(77)
Preiskava je potrdila, da se je znesek subvencije za vložnika zmanjšal znatno pod stopnjo dajatev, ki se uporablja zanj. Vzrok za zmanjšanje splošne ravni subvencije je predvsem v znatnem zmanjšanju ugodnosti, ki izhajajo iz DEPBS. Na podlagi navedenega se zdi, da bo vložnik še naprej prejemal subvencije v znesku, ki je nižji od zanj trenutno veljavnega zneska.
(78)
Zaradi novih ugotovitev bi bilo treba spremeniti raven ukrepov, ker je bilo dokazano, da vložnik prejema veliko nižjo subvencijo kot prej in da bo verjetno še naprej prejemal subvencijo v znesku, ki je nižji od zneska, določenega v prvotni preiskavi.
(79)
Zato bi bilo treba spremenjeno stopnjo izravnalne dajatve določiti na novi stopnji subvencioniranja, ugotovljeni v tem delnem vmesnem pregledu, ker stopnja škode, izračunana v prvotni protisubvencijski preiskavi, ostaja višja.
(80)
V skladu z drugim pododstavkom člena 24(1) Uredbe (ES) št. 597/2009 za noben izdelek ne smejo hkrati veljati protidampinške in izravnalne dajatve za obravnavanje enakih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali iz izvoznega subvencioniranja. Ker protidampinška dajatev za vložnika kot posledica vzporednega protidampinškega vmesnega pregleda v zvezi z zadevnim izdelkom znaša 0 %, v tem primeru to ne velja.
(81)
Ob upoštevanju stopnje dajatve, ki se trenutno uporablja za uvoz zadevnega izdelka proizvajalcev izvoznikov, ki niso posebej navedeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006, torej stopnje, za katero je navedeno, da velja za „vse druge družbe“ v Indiji, je treba opozoriti, da se dejanske modalitete preiskovanih shem in možnost uvedbe izravnalnih ukrepov proti njim niso spremenile glede na prejšnjo preiskavo. Tako ni nobenega razloga za preračun stopenj subvencij in dajatev teh družb. Zato ostanejo stopnje dajatev, ki se uporabljajo za vse družbe, razen za vložnika, nespremenjene.
(82)
Zainteresirane strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala predlagati sprememba stopnje dajatve, ki se uporablja za vložnika, in so imele možnost, da podajo svoje pripombe.
(83)
Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile strani, so se dokončne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenile -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
V razpredelnico iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006 se vstavi naslednje:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Indija
11,0
A992“.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 28. februarja 2011