NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1191/2010
ze dne 16. prosince 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1794/2006, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1794/2006 (3) stanoví nezbytná opatření k rozvoji systému poplatků za letové navigační služby, který je v souladu se systémem poplatků za traťové navigační služby vypracovaným organizací Eurocontrol. Vypracování společného systému poplatků za letové navigační služby poskytované během všech fází letu má pro provádění jednotného evropského nebe nesmírný význam. Systém by měl dosáhnout větší transparentnosti při stanovování a ukládání poplatků uživatelům vzdušného prostoru a při vymáhání těchto poplatků a hospodárnosti v poskytování letových navigačních služeb. Měl by rovněž podporovat efektivnost letů při zachování optimální úrovně bezpečnosti a stimulovat integrované poskytování služeb.
(2)
Za účelem zajištění efektivnosti celkového cíle zvýšení nákladové efektivnosti letových navigačních služeb by měl systém poplatků podporovat posílení nákladové a provozní efektivnosti v souladu s evropským hlavním plánem uspořádání letového provozu a na jeho podporu.
(3)
Nařízení (ES) č. 1794/2006 je třeba aktualizovat, aby byly finanční důsledky plánu výkonnosti promítnuty do systému poplatků, zejména s ohledem na náklady a mechanismus sdílení rizik provozu jakož i režimy pobídek popsané v nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (4). Nařízení (ES) č. 1794/2006 by mělo být tudíž odpovídajícím způsobem změněno.
(4)
Měla by být přijata vhodná ustanovení k zajištění hladkého přechodu na aktualizovaný systém poplatků.
(5)
Opatření stanovena v tomto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1794/2006
Nařízení (ES) č. 1794/2006 se mění takto:
1)
Článek 1 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Toto nařízení stanoví opatření potřebná pro vypracování společného systému poplatků za letové navigační služby, který je v souladu se systémem poplatků za traťové služby vypracovaným organizací Eurocontrol.“.
b)
Odstavce 5 a 6 se nahrazují tímto:
„5. S výhradou čl. 1 odst. 3 třetí větou nařízení Komise (EU) č. 691/2010 (5), mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nevztahuje na letové navigační služby poskytované na letištích, kde obchodní letecká doprava dosahuje méně než 50 000 pohybů za rok, bez ohledu na maximální vzletovou hmotnost a počet sedadel.
Členské státy o takovém rozhodnutí uvědomí Komisi. Komise pravidelně zveřejní aktualizovaný seznam letišť, na která se na základě rozhodnutí členských států toto nařízení na navigační služby nevztahuje.
6. Jde-li o letové navigační služby poskytované na letištích, kde obchodní letecká doprava dosahuje méně než 150 000 pohybů za rok, bez ohledu na maximální vzletovou hmotnost a počet sedadel, mohou členské státy před každým referenčním obdobím uvedeným v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 594/2004 rozhodnout nečinit následující:
a)
počítat stanovené náklady v souladu s článkem 6 tohoto nařízení;
b)
počítat poplatky za přibližovací a letištní služby stanovené v článku 11 tohoto nařízení;
c)
stanovovat jednotkové sazby poplatků uvedené v článku 13 tohoto nařízení.
První pododstavec se použije, aniž by bylo dotčeno používání zásad uvedených v článcích 14 a 15 nařízení (ES) č. 550/2004 a pokud je dodržen čl. 1 odst. 3 třetí věta nařízení (ES) č. 691/2010.
Členské státy, které se rozhodnou nečinit úkony uvedené v prvním pododstavci, vypracují podrobné hodnocení, v jakém rozsahu jsou splněny podmínky stanovené v příloze I tohoto nařízení. Součástí tohoto hodnocení je konzultace se zástupcem uživatelů vzdušného prostoru.
Tyto členské státy předloží Komisi podrobnou zprávu o hodnocení uvedeném ve třetím pododstavci. Zpráva je podpořena důkazy, zahrne výsledek konzultace s uživateli a plné odůvodní závěry dotyčného členského státu. Po konzultaci s dotčeným členským státem může
Komise rozhodnout, že podmínky stanovené v příloze I tohoto nařízení nejsou splněny, a může nejpozději dva měsíce po obdržení zprávy požádat členský stát o opětovné provedení hodnocení na základě revidovaných podmínek.
Pokud Komise takové rozhodnutí učiní, vymezí které části hodnocení mají být revidovány a uvede pro to důvody.
Požádala-li Komise o revidované hodnocení, dotyčný členský stát předloží zprávu o závěrech uvedeného revidovaného hodnocení ve lhůtě dvou měsíců poté, co obdržel žádost Komise.
Konečná zpráva se zveřejní a platí po dobu trvání dotyčného referenčního období.
2)
V článku 2 se doplňují tato písmena:
„h)
„stanovenými náklady“ se rozumí náklady předem stanovené členským státem podle čl. 15 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 550/2004;
i)
„referenčním obdobím“ se rozumí referenční období pro systém sledování výkonnosti stanovený v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
j)
„pohyby obchodní letecké dopravy“ se rozumí celkový součet vzletů a přistání obchodní letecké dopravy vypočítaný jako průměr za tři roky, které předcházejí přijetí plánu výkonnosti uvedenému v článku 12 nařízení (EU) č. 691/2010;
k)
„jinými příjmy“ se rozumí příjmy získané od veřejných orgánů nebo příjmy z komerčních činností a/nebo, v případě výkonových jednotek, příjmy získané ze smluv a dohod mezi poskytovateli letových navigačních služeb a provozovateli letišť, které zvýhodňují poskytovatele letových navigačních služeb pokud jde o výši jednotkových sazeb.“.
3)
V článku 3 se odstavce 1, 2 a 3 nahrazují tímto:
„1. Systém poplatků se řídí zásadami stanovenými v článku 15 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Stanovené náklady na traťové letové navigační služby jsou financovány z traťových poplatků uložených uživatelům letových navigačních služeb v souladu s ustanoveními kapitoly III a/nebo z jiných příjmů.
3. Stanovené náklady na přibližovací a letištní služby jsou financovány z poplatků za přibližovací a letištní služby uložených uživatelům letových navigačních služeb v souladu s ustanoveními kapitoly III a/nebo z jiných příjmů. Ty mohou zahrnovat křížové subvence poskytnuté v souladu s právem Unie.“.
4)
V článku 4 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:
„3. Oblast zpoplatnění traťových služeb se rozprostírá od zemského povrchu a zahrnuje i horní vzdušný prostor. Členské státy mohou vyčlenit určitou oblast v složitých oblastech přibližovacích a letištních služeb uvnitř oblasti zpoplatnění.
4. Pokud oblasti zpoplatnění procházejí vzdušným prostorem více než jednoho členského státu, k čemuž může dojít v důsledku vytvoření společné oblasti zpoplatnění ve funkčním bloku vzdušného prostoru, zajistí dotčené členské státy v co nejvyšší míře shodné a jednotné používání tohoto nařízení na dotčený vzdušný prostor.
Pokud jednotné použití tohoto nařízení na dotyčný vzdušný prostor není možné, informují členské státy uživatele o rozdílech v používání tohoto nařízení transparentním způsobem a oznámí tyto rozdíly Komisi a Eurocontrolu.“.
5)
V článku 5 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2. Členské státy mohou určit následující náklady jako stanovené náklady v souladu s čl. 15 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 550/2004, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb:
a)
náklady vzniklé příslušným vnitrostátním orgánům;
b)
náklady vzniklé kvalifikovaným subjektům uvedeným v článku 3 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
náklady plynoucí z mezinárodních dohod.
3. V souladu s čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004, aniž jsou dotčeny jiné zdroje financování a v souladu s právem Unie, lze část příjmů pocházejících z poplatků využít na financování společných projektů pro funkce související se sítí, které jsou mimořádně důležité pro zvýšení celkové výkonnosti uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb v Evropě. V takovýchto případech členské státy zajistí uplatnění komplexního a transparentního účetnictví, aby se zajistilo, že uživatelé vzdušného prostoru nebudou zpoplatňováni dvakrát. Stanovené náklady, ze kterých se financuje společný projekt, musí být jasně určeny v souladu s přílohou II.“.
6)
Článek 6 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Stanovené náklady a skutečné náklady zahrnují náklady na způsobilé služby, zařízení a činnosti uvedené v článku 5 tohoto nařízení a určené v souladu s účetními požadavky stanovenými v článku 12 nařízení (ES) č. 550/2004.
Jednorázové nákladové dopady vyplývající ze zavedení mezinárodních účetních standardů lze však rozložit na období nepřesahující 15 let.
Aniž jsou dotčeny články 16 a 18 nařízení (EU) č. 691/2010, stanovené náklady se určují před začátkem každého referenčního období jako součást plánů výkonnosti uvedených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 a v čl. 10 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 691/2010 pro každý kalendářní během referenčního období jak v reálné, tak i nominální hodnotě. Jednotkové sazby se vypočítávají na základě nákladů vyjádřených v nominální hodnotě. Pro každý rok v referenčním období se rozdíl mezi stanovenými náklady vyjádřenými v nominální hodnotě před referenčním obdobím a stanovenými náklady upravenými na základě skutečné inflace zaznamenané Komisí (Eurostatem) pro daný rok převede nejpozději v roce n+2.
Stanovené náklady a skutečné náklady se určují v národní měně. Pokud je pro funkční blok vzdušného prostoru vytvořena společná oblast zpoplatnění s jedinou jednotkovou sazbou, zajistí dotčené členské státy převod vnitrostátních nákladů na euro nebo na národní měnu jednoho z dotčených členských států, aby byl zajištěn transparentní výpočet jediné jednotkové sazby podle čl. 13 odst. 1 prvního pododstavce tohoto nařízení. Dotčené členské státy to oznámí Komisi a Eurocontrolu.“.
b)
Odstavec 2 se mění takto:
i)
druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Osobní náklady zahrnují hrubou mzdu, příplatky za práci přesčas, příspěvek zaměstnavatele na sociální pojištění, jakož i penzijní náklady a jiné dávky. Penzijní náklady mohou být vypočteny s použitím obezřetných předpokladů v souladu s řízením systému nebo příslušným vnitrostátním právem, podle případu. Takové předpoklady jsou podrobně rozvedeny ve vnitrostátním plánu výkonnosti.“.
ii)
čtvrtý a pátý pododstavec se nahrazují tímto:
„Náklady na odpisy se vztahují k celkovým dlouhodobým aktivům užívaným pro účely letových navigačních služeb. Dlouhodobá aktiva se odepisují v souladu s jejich očekávanou životností za použití metody rovnoměrného odpisování uplatněné k pořizovací hodnotě odpisovaných aktiv. Pro výpočet odpisů lze použít účtování pořizovacích nebo stávajících cen. Způsob výpočtu zůstane nezměněn po celou dobu odpisování a musí být v souladu s použitými náklady na kapitál. Použije-li se účtování stávajících cen, poskytnou se i čísla účtování ekvivalentních pořizovacích cen, aby bylo umožněno srovnání a hodnocení.
Náklady na kapitál se rovnají celkovému součinu:
a)
součtu průměrné čisté účetní hodnoty dlouhodobých aktiv a případných opravných položek k celkovým aktivům stanoveným vnitrostátním dozorovým orgánem a používaných poskytovatelem letových navigačních služeb, která jsou v provozu či ve výstavbě, a průměrné hodnoty čistých oběžných aktiv kromě úročených účtů potřebných pro poskytování letových navigačních služeb; a
b)
váženého průměru úrokové sazby z přijatých úvěrů a návratnosti vlastního kapitálu. V případě poskytovatele letových navigačních služeb bez vlastního kapitálu se vážený průměr vypočítává na základě návratnosti uplatňované vůči rozdílu mezi celkovými aktivy uvedenými v písmenu a) a úvěry.
Mimořádné položky jsou tvořeny nevratnými náklady vztahujícími se na poskytování letových navigačních služeb, které vznikly v průběhu stejného roku.
Každá úprava nad rámec ustanovení mezinárodních účetních standardů se uvede ve vnitrostátním plánu výkonnosti za účelem přezkumu ze strany Komise a v doplňujících informacích, které jsou poskytovány v souladu s přílohou II.“
c)
V odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Pro účely odst. 2 pátého pododstavce jsou ukazatele, kterým má být přikládána váha, založeny na poměru financování prostřednictvím buď úvěru, nebo vlastního kapitálu. Úroková sazba z přijatých úvěrů se rovná průměrné úrokové sazbě z přijatých úvěrů poskytovatele letových navigačních služeb. Návratnost vlastního kapitálu vychází ze skutečného finančního rizika vzniklého poskytovateli letových navigačních služeb.“
7)
V čl. 7 odst. 2 se doplňuje následující pododstavec:
„Pro účely prvního pododstavce písm. b), členské státy před začátkem každého referenčního období stanoví pro každé letiště kritéria použitá pro přidělení nákladů mezi přibližovací a letištní služby a traťové služby a uvědomí o tom Komisi.“.
8)
Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
Transparentnost nákladů a systému poplatků
1. Členské státy nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období nabídnou zástupcům uživatelů vzdušného prostoru možnost konzultace týkající se stanovených nákladů, plánovaných investic, prognózy výkonových jednotek, politiky poplatků a výsledných jednotkových sazeb a při tom jsou jim nápomocni poskytovatelé letových navigačních služeb. Členské státy poskytnou zástupcům uživatelů vzdušného prostoru, Komisi a tam, kde je to na místě, i organizaci Eurocontrol, transparentním způsobem přehled vnitrostátních nákladů nebo nákladů funkčního bloku vzdušného prostoru stanovených v souladu s článkem 5 a jejich jednotkové sazby.
Během referenčního období členské státy každý rok navrhnou konzultace se zástupci uživatelů vzdušného prostoru o každé odchylce od prognózy, zejména s ohledem na:
a)
skutečnou dopravu a náklady ve srovnání s prognózou dopravy a stanovenými náklady;
b)
uplatňování mechanismu sdílení rizika stanoveného v článku 11a;
c)
režimy pobídek stanovené v článku 12.
Tuto konzultaci lze uspořádat v regionálním rámci. Zástupci uživatelů vzdušného prostoru si ponechají právo požádat o více konzultací. Soustavně se organizují rovněž konzultace s uživateli po aktivaci varovného mechanismu, která má za následek revizi jednotkové sazby.
2. Informace uvedené v odstavci 1 jsou vykazovány na základě tabulek a podrobných pravidel stanovených v přílohách II a VI, nebo, pokud se členský stát na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru rozhodl nepočítat stanovené náklady či poplatky za přibližovací a letištní služby nebo nestanovit jednotkové sazby poplatků za přibližovací a letištní služby podle čl. 1 odst. 6, je informace uvedená v odstavci 1 založena na výkazních tabulkách a podrobných pravidlech stanovených v příloze III. Příslušná dokumentace se dá k dispozici zástupcům uživatelů vzdušného prostoru, Komisi, Eurocontrolu a vnitrostátním dozorovým orgánům tři týdny před konzultační schůzkou. Pro každoroční konzultaci uvedenou v odst. 1 druhém pododstavci je příslušná dokumentace dána k dispozici zástupcům uživatelů vzdušného prostoru, Komisi, Eurocontrolu a vnitrostátním dozorovým orgánům každý rok, nejpozději do 1. listopadu.“.
9)
Článek 9 se mění takto:
a)
V odstavci 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
letům provedeným výlučně za účelem přepravy během oficiálních cest vládnoucího panovníka a jeho nejbližší rodiny, hlav států, předsedů vlád a vládních ministrů; ve všech případech musí být tato výjimka doložena patřičným označením statusu nebo poznámkou v letovém plánu.“.
b)
Odstavec 4 se mění takto:
i)
první pododstavec se zrušuje;
ii)
ve druhém pododstavci se úvodní věta nahrazuje tímto:
„Náklady vzniklé v souvislosti s lety, kterým byla udělena výjimka z placení poplatků, jsou tvořeny:“.
10)
Články 10 a 11 se nahrazují tímto:
„Článek 10
Výpočet poplatků za traťové navigační služby
1. Aniž je dotčena možnost financování traťových letových navigačních služeb prostřednictvím jiných příjmů podle čl. 3 odst. 2, poplatek za traťové navigační služby u konkrétního letu v konkrétní oblasti zpoplatnění traťových služeb se rovná součinu jednotkové sazby stanovené pro tuto oblast zpoplatnění traťových služeb a počtu přeletových jednotek u daného letu.
2. Jednotková sazba a traťové výkonové jednotky se vypočítají v souladu s přílohou IV.
Článek 11
Výpočet poplatků za přibližovací a letištní služby
1. Aniž je dotčena možnost financování přibližovacích a letištních služeb prostřednictvím jiných příjmů podle čl. 3 odst. 3, poplatek za letištní a přibližovací služby u konkrétního letu v konkrétní oblasti zpoplatnění přibližovacích a letištních služeb se rovná součinu jednotkové sazby stanovené pro tuto oblast a počtu výkonových jednotek přibližovacích a letištních služeb daného letu. Pro účely poplatků se přiblížení a odlet počítá za jeden let. Výpočetní jednotkou je buď let při příletu, nebo let při odletu.
2. Jednotková sazba a výkonové jednotky přibližovacích a letištních služeb se vypočítají v souladu s přílohou V.“.
11)
Vkládá se nový článek 11a, který zní:
„Článek 11a
Sdílení rizika
1. Tento článek stanoví mechanismus sdílení rizika nákladů. Použije se v souladu se zásadami obsaženými v článku 11 nařízení (EU) č. 691/2010.
2. Následující náklady nejsou předmětem sdílení rizika provozu a jsou vráceny bez ohledu na vývoj provozu:
a)
stanovené náklady určené podle čl. 5 odst. 2, s výjimkou dohod týkajících se poskytování přeshraničních letových provozních služeb;
b)
stanovené náklady poskytovatelů meteorologických služeb;
c)
převody povolené z předchozího roku nebo referenčního období a slevy nebo pokuty vyplývající z režimů pobídek;
d)
přeplatky nebo nedoplatky vyplývající ze změn provozu se uhradí nejpozději v roce n + 2.
Navíc, členské státy mohou vyjmout ze sdílení rizika provozu stanovené náklady poskytovatelů letových navigačních služeb, kteří obdrželi povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
3. Pokud během daného roku skutečný počet výkonových jednotek nepřevyšší nebo se nesníží o více než 2 % ve srovnání s prognózou zpracovanou na začátku referenčního období, dodatečný příjem nebo ztráta v příjmech poskytovatele letových navigačních služeb týkající se stanovených nákladů se nepřevádí.
4. Pokud během daného roku n skutečný počet výkonových jednotek převýší prognózu zpracovanou na začátku referenčního období o více než 2 %, vrátí se nejpozději v roce n + 2 nejméně 70 % dodatečného příjmu získaného příslušnými poskytovateli letových navigačních služeb, který překračuje 2 % rozdílu mezi skutečnými výkonovými jednotkami a prognózou týkající se stanovených nákladů, uživatelům vzdušného prostoru.
Pokud během daného roku n skutečný počet výkonových jednotek se sníží ve srovnání s prognózou zpracovanou na začátku referenčního období o více než 2 %, uhradí uživatelé vzdušného prostoru zpravidla nejpozději v roce n + 2 nejvýše 70 % ztráty v příjmech vzniklé příslušným poskytovatelům letových navigačních služeb, která překračuje 2 % rozdílu mezi skutečnými výkonovými jednotkami a prognózou týkající se stanovených nákladů. Členské státy však mohou rozhodnout, že převod těchto ztrát v příjmech rozloží na několik let za účelem udržení stability jednotkové sazby.
5. Rozdělení rizika provozu uvedeného v odstavci 4 se určí vnitrostátním plánem výkonnosti nebo plánem výkonnosti funkčního bloku vzdušného prostoru na celé referenční období po konzultacích podle článku 8.
6. Pokud je během daného roku n skutečný počet výkonových jednotek nižší než 90 % ve srovnání s prognózou stanovenou na začátku referenčního období, plnou výši ztráty v příjmech vzniklé příslušným poskytovatelům letových navigačních služeb, která překračuje 10 % rozdílu mezi skutečnými výkonovými jednotkami a prognózou týkající se stanovených nákladů, uhradí uživatelé vzdušného prostoru zpravidla nejpozději v roce n + 2. Členské státy však mohou rozhodnout, že převod těchto ztrát v příjmech rozloží na několik let za účelem udržení stability jednotkové sazby.
Pokud během daného roku n skutečný počet výkonových jednotek převýší 110 % prognózy zpracované na začátku referenčního období, vrátí se uživatelům vzdušného prostoru v roce n + 2 plná výše dodatečných příjmů získaných příslušnými poskytovateli letových navigačních služeb, která překračuje 10 % rozdílu mezi skutečnými výkonovými jednotkami a prognózou týkající se stanovených nákladů.
7. Poskytovatelé letových navigačních služeb bez vlastního kapitálu nebo s vlastním kapitálem nepřesahujícím 5 % celkových závazků ke dni 31. prosince 2011 mohou být vyňati ze sdílení rizika provozu během prvního referenčního období, aby bylo možné dosáhnout nižšího podílu financování úvěru. Tito poskytovatelé letových navigačních služeb vyňati ze sdílení rizika provozu se uvedou v plánu výkonnosti za účelem přezkumu ze strany Komise a v doplňujících informacích předkládaných v souladu s přílohou II. Členské státy popíší a zdůvodní opatření plánovaná k dosažení nižšího podílu financování úvěru a jeho časového rozvržení.
8. Na sdílení rizika nákladů se vztahují tyto zásady:
a)
pokud se skutečné náklady během celého referenčního období sníží pod stanovené náklady určené na začátku referenčního období, výsledný rozdíl si ponechá příslušný poskytovatel letových navigačních služeb, členský stát nebo kvalifikovaný subjekt;
b)
pokud skutečné náklady během celého referenčního období převýší stanovené náklady určené na začátku referenčního období, výsledný rozdíl uhradí příslušný poskytovatel letových navigačních služeb, členský stát nebo kvalifikovaný subjekt, aniž je dotčena aktivace varovného mechanismu podle článku 18 nařízení (EU) č. 691/2010;
c)
písmena a) a b) se nemohou vztahovat na rozdíl mezi skutečnými a stanovenými náklady, u nichž lze mít za to, že jsou mimo kontrolu poskytovatelů letových navigačních služeb, členských států a kvalifikovaných subjektů v důsledku:
i)
nepředvídaných změn vnitrostátních důchodových předpisů a předpisů pro důchodové účetnictví,
ii)
nepředvídaných změn vnitrostátního daňového práva,
iii)
nepředvídaných a nových nákladových položek nezahrnutých do vnitrostátního plánu výkonnosti, ale vyžadovaných právem,
iv)
nepředvídaných změn v nákladech nebo příjmech vyplývajících z mezinárodních dohod,
v)
podstatných změn v úrokových sazbách za půjčky.
Aniž je dotčen čl. 6 odst. 1 třetí pododstavec, je seznam nekontrolovatelných nákladových faktorů stanoven vnitrostátním dozorovým orgánem ze seznamu stanoveného v prvním pododstavci bodech i) až v) a je součástí plánu výkonnosti.
Pokud jsou skutečné náklady během celého referenčního období nižší než stanovené náklady určené na začátku referenčního období, vrátí se výsledný rozdíl uživatelům vzdušného prostoru převodem na následující referenční období.
Pokud skutečné náklady během celého referenčního období převýší stanovené náklady určené na začátku referenčního období, postoupí se výsledný rozdíl uživatelům vzdušného prostoru převodem na následující referenční období. Vnitrostátní dozorový orgán dá výslovný souhlas k převodu poté, co se ujistí, že:
i)
rozdíl ve skutečných nákladech ve srovnání se stanovenými náklady je skutečně výsledkem vývoje překračujícího rámec vlivu příslušného poskytovatele letových navigačních služeb, členského státu nebo kvalifikovaného subjektu;
ii)
rozdíl v nákladech, který se postupuje uživatelům, je výslovně určen a kategorizován.
Převáděná částka se musí specifikovat podle faktorů a popsat v doplňujících informacích předkládaných v souladu s přílohou VI.“.
12)
V článku 12 se odstavce 1, 2 a 3 nahrazují tímto:
„1. Členské státy na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru mohou na nediskriminačním a transparentním základě stanovit či schválit režimy pobídek na podporu zlepšení poskytování letových navigačních služeb nebo snížení vlivu letectví na životní prostředí, což bude mít za následek jiný výpočet poplatků podle odstavců 2 a 3. Pobídky se mohou vztahovat na poskytovatele letových navigačních služeb a/nebo uživatele vzdušného prostoru.
2. V souladu s článkem 11 nařízení (EU) č. 691/2010 může členský stát na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru schválit finanční pobídky, aby jeho poskytovatelé letových navigačních služeb dosahovali cílů výkonnosti. Jednotková sazba může být upravena, aby byla poskytnuta sleva nebo uložena pokuta podle skutečné úrovně výkonnosti poskytovatele letových navigačních služeb ve srovnání s příslušným cílem. Tyto slevy nebo pokuty se uplatní pouze tehdy, když změny ve výkonnosti mají značné dopady na uživatele. Použitelná výše slev a pokut je úměrná cílům a výkonnosti, kterých je třeba dosáhnout. Úrovně změn výkonnosti a použitelná výše slev a pokut se stanoví po nabídce konzultovat uvedené v článku 8 a stanovena vnitrostátním plánem výkonnosti nebo plánem výkonnosti funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pokud se členský stát rozhodne použít režim pobídek v případě uživatelů letových navigačních služeb, změní, po nabídce konzultovat uvedené v článku 8, poplatky účtované uživatelům, aby zohlednil úsilí vyvinuté dotčenými uživateli, zejména k:
a)
optimalizaci využívání letových navigačních služeb;
b)
snížení dopadů letectví na životní prostředí;
c)
snížení celkových nákladů letových navigačních služeb a zvýšení jejich účinnosti, zejména snížením nebo změnou poplatků podle letového vybavení, které zvyšuje kapacitu, nebo kompenzací obtíží spojených s volbou méně přetížených tratí;
d)
urychlení zavádění kapacit řízení letového provozu podle projektu SESAR ATM.“.
13)
Článek 13 se mění takto:
a)
Odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:
„1. Členské státy zajistí, že jednotkové sazby jsou stanoveny pro každou oblast zpoplatnění každoročně.
Jednotkové sazby se stanoví v národní měně. Pokud se členský stát, který je součástí funkčního bloku vzdušného prostoru, rozhodne vytvořit společnou oblast zpoplatnění s jedinou jednotkovou sazbou, jednotková sazba se stanoví v eurech nebo v národní měně jednoho z příslušných členských států. Příslušné členské státy oznámí použitelnou měnu Komisi a Eurocontrolu.
2. Podle čl. 11 odst. 4 písm. e) nařízení (ES) č. 549/2004 a článku 18 nařízení (EU) č. 691/2010 může být jednotková sazba změněna v průběhu roku v případě aktivace varovného mechanismu.“.
b)
Doplňuje se nový odstavec 4, který zní:
„4. Pro první rok referenčního období se jednotkové sazby vypočítají na základě plánu výkonnosti oznámeného příslušným členským státem nebo funkčním blokem vzdušného prostoru ke dni 1. listopadu roku předcházejícího počátku referenčního období. Pokud je plán výkonnosti přijat později než 1. listopadu roku předcházejícího počátku referenčního období, jednotkové sazby se v případě potřeby přepočítají na základě konečného přijatého plánu nebo použitelných nápravných opatřeních.“.
14)
V článku 14 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy mohou vybírat poplatky prostřednictvím jediného poplatku za každý let. Pokud se poplatky účtují a vybírají v regionálním rámci, fakturační měna může být euro a administrativní jednotková sazba pro úhradu fakturačních nákladů a nákladů na výběr poplatků může být doplněna do příslušné jednotkové sazby.“.
15)
Článek 15 se zrušuje.
16)
V článku 17 se úvodní část prvního pododstavce nahrazuje tímto:
„Poskytovatelé letových navigačních služeb usnadní inspekce a průzkumy prováděné vnitrostátními dozorovými orgány nebo kvalifikovaným subjektem, který jedná jménem uvedených orgánů, včetně kontrol na místě. Oprávněné osoby jsou zmocněny:“.
17)
Vkládá se nový článek 17a, který zní:
„Článek 17a
Přezkum
Přezkum systému sledování výkonnosti uvedeného v článku 24 nařízení (EU) č. 691/2010 prováděný Komisí zahrnuje mechanismus sdílení rizika stanovený v článku 11a tohoto nařízení, režimy pobídek stanovené podle článku 12 tohoto nařízení a jejich vliv a efektivnost v dosahování vytýčených cílů výkonnosti.“.
18)
Přílohy I až VI se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Přechodná ustanovení
Členské státy, u nichž je vnitrostátními předpisy, které existovaly už před 8. červencem 2010, stanoveno snížení jednotkové sazby přesahující rámec cílů Evropské unie vytýčených v souladu s nařízením (EU) č. 691/2010, mohou vyjmout své poskytovatel letových navigačních služeb z působnosti čl. 11a odst. 3 nařízení (ES) č. 1794/2006. Toto vynětí se vztahuje na období, po které vnitrostátní předpisy snižují jednotkovou sazbu a nesmí překročit konec prvního referenčního období v roce 2014. Členské státy o tom informují Komisi a Eurocontrol.
Členské státy mohou rozhodnout, že se do 31. prosince 2014 ustanovení nařízení (ES) č. 1794/2006 ve znění tohoto nařízení nepoužijí na přibližovací a letištní služby. Oznámí to Komisi. Pokud členské státy vyjmou přibližovací a letištní služby z působnosti ustanovení uvedeného nařízení, lze plné náklady za poskytování přibližovacích a letištních služeb uhradit do 31. prosince 2014.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Začne se používat na náklady, poplatky a jednotkové sazby letových navigačních služeb roku 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. prosince 2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1191/2010
z dne 16. decembra 2010
o spremembi Uredbe (ES) št. 1794/2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (Uredba o izvajanju služb) (1) ter zlasti člena 15(4) Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (2) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba Komisije (ES) št. 1794/2006 (3) določa potrebne ukrepe za razvoj skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa, ki bo skladna z. Razvoj skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa, ki so zagotovljene med vsemi fazami poleta, je izjemnega pomena za izvajanje enotnega evropskega neba. Ureditev bi morala omogočiti večjo preglednost pri določitvi, zaračunavanju in pobiranju pristojbin za uporabnike zračnega prostora ter stroškovno učinkovitost pri zagotavljanju navigacijske službe zračnega prometa. Spodbujati bi morala tudi učinkovitost letov ter pri tem ohranjati optimalno raven varnosti in spodbujati zagotavljanje integriranih storitev.
(2)
Da bi zagotovili učinkovitost skupnega cilja izboljšanja stroškovne učinkovitosti navigacijskih služb zračnega prometa mora ureditev pristojbin spodbujati izboljšanje stroškovne in operativne učinkovitosti na način, ki bo skladen z osrednjim načrtom za upravljanje zračnega prometa v Evropi ter ga bo podpiral.
(3)
Uredbo (ES) št. 1794/2006 je treba posodobiti, da bi omogočili prenos finančnih posledic načrta izvedbe na pristojbine, še posebej glede mehanizmov deljenja stroškov in tveganj v prometu, kot tudi glede sistema spodbud, opisanega v Uredbi Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (4). Uredbo (ES) št. 1794/2006 bi bilo treba ustrezno spremeniti.
(4)
Treba bi bilo predvideti ustrezne določbe za zagotovitev nemotenega prehoda na posodobljeno skupno ureditev pristojbin.
(5)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Spremembe Uredbe (ES) št. 1794/2006
Uredba (ES) št. 1794/2006 se spremeni:
1.
Člen 1 se spremeni:
a)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
„1. Ta uredba določa ukrepe, potrebne za razvoj skupnega sistema pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa, ki je v skladu z Eurocontrolovim sistemom pristojbin na zračnih poteh.“;
b)
odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:
„5. Države članice se lahko ob upoštevanju tretjega stavka člena 1(3) Uredbe (EU) št. 691/2010 (5) odločijo, da te uredbe ne uporabljajo za navigacijske službe zračnega prometa na letališčih z manj kot 50 000 premiki v komercialnem zračnem prevozu na leto, ne glede na največjo vzletno maso in število zasedenih potniških sedežev.
Države članice o tej odločitvi obvestijo Komisijo. Komisija periodično objavi posodobljen seznam letališč, za katera so države članice odločile, da te uredbe ne bodo uporabljale za njihove službe zračnega prometa.
6. V zvezi z navigacijskimi službami zračnega prometa na letališčih z manj kot 150 000 premiki v komercialnem zračnem prevozu na leto ne glede na največjo vzletno maso in število zasedenih potniških sedežev, se lahko Države članice pred vsakim referenčnim obdobjem iz člena 11(3)(d) Uredbe (ES) št. 549/2004 odločijo, da ne bodo:
(a)
izračunavale ugotovljenih stroškov v skladu s členom 6 te uredbe;
(b)
izračunavale pristojbin na terminalih, kot je določeno v členu 11 te uredbe;
(c)
določile cen za enoto na terminalih iz člena 13 te uredbe,
Prvi pododstavek se uporablja brez poseganja v uporabo načel iz členov 14 in 15 Uredbe (ES) št. 550/2004 in ob upoštevanju tretjega stavka člena 1(3) Uredbe (EU) št. 691/2010.
Države članice, ki se odločijo, da ne bodo uporabljale določb naštetih v prvem pododstavku izvedejo podrobno oceno izpolnjevanja pogojev iz Priloge I k tej uredbi. Ta ocena vključuje posvetovanje s predstavniki uporabnikov zračnega prostora.
Te države članice Komisiji posredujejo podrobno poročilo o oceni iz tretjega pododstavka. To poročilo mora biti podprto z dokazi, vsebuje zaključke posvetovanj s predstaviki uporabnikov in mora vsebovati popolno obrazložitev za odločitve države članice.
Po posvetovanju z zadevno državo članico lahko Komisija odloči, da pogoji iz Priloge I k tej uredbi niso izpolnjeni in lahko najkasneje dva meseca po prejetju poročila od države članice zahteva, da poda ponovno oceni na podlagi revidiranih pogojev.
Če se Komisija tako odloči, mora v svoji odločitvi navestiv kaere dele ocene je treba revidirati in razloge zanje.
Če je Komisije zahtevala ponovno oceno, mora zadevna država članica predložiti poročilo o zaključkih te revidirane ocene v dveh mesecih po prejetju zahteve Komisije.
Končno poročilo se objavi in je veljavno za čas trajanja referenčnega obdobja.
2.
V člen 2 se dodajo naslednje točke:
„(h)
‚ugotovljeni stroški‘ pomeni stroške, ki so jih opredelile države članice v skladu s členom 15(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 550/2004;
(i)
‚referenčno obdobje‘ pomeni referenčno obdobje za načrt izvedbe iz člena 11(3)(d) Uredbe (ES) št. 549/2004;
(j)
‚premiki v komercialnem zračnem prevozu‘ pomeni vsoto vzletov in pristankov v komercialnem zračnem prevozu, izračunano kot povprečje treh let pred sprejetjem načrtov izvedbe iz člena 12 Uredbe (EU) št. 691/2010;
(k)
‚drugi prihodki‘ pomenijo prihodke, pridobljene s strani javnih organov, ali prihodke pridobljene iz komercialnih dejavnosti, ter v primeru cen za enoto na terminalih, tudi prihodke pridobljene iz pogodb ali sporazumov med izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in upravljavci letališč, ki jih izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa lahko uporabijo za zniževanje ravni cen za enoto.“.
3.
V členu 3 se odstavki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:
„1. Sistem pristojbin upošteva načela iz člena 15 Uredbe (ES) št. 550/2004.
2. Ugotovljeni stroški preletnih navigacijskih storitev zračnega prometa se financirajo spreletnimi pristojbinami, ki se naložijo uporabnikom navigacijskih služb zračnega prometa v skladu z določbami poglavja III, in/ali drugimi prihodki.
3. Ugotovljeni stroški navigacijskih storitev zračnega prometa na terminalih se financirajo s sredstvi pristojbin na terminalih, ki se naložijo uporabnikom navigacijskih služb zračnega prometa v skladu z določbami poglavja III, in/ali drugimi prihodki. Ti lahko vključujejo notranje subvencije, ki so odobrene v skladu z zakonodajo Evropske unije.“.
4.
V členu 4 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:
„3. Območje preletnega zaračunavanja se razteza od tal do vključno zgornjega zračnega prostora. Države članice lahko uvedejo posebno območje za kompleksno območje terminalov v območju zaračunavanja.
4. Če se območja zaračunavanja raztezajo po zračnem prostoru več kot ene države članice, kar je lahko posledica odločitve o vzpostavitvi skupnega območja zaračunavanja v funkcionalnem bloku zračnega prostora, zadevne države članice zagotovijo skladnost in enotnost uporabe te uredbe v zadevnem zračnem prostoru v največjem možnem obsegu.
Kjer enotna uporaba te uredbe v zadevnem zračnem prostoru ni možna, države članice uporabnike o takšnih razlikah uporabe te uredbe obvestijo na pregleden način in o takšnih razlikah uradno obvestijo Komisijo in Eurocontrol.“.
5.
V členu 5 se odstavka 2 in 3 nadomesti z naslednjim:
„2. Države članice lahko v skladu s členom 15(2)(a) Uredbe (ES) št. 550/2004, kot ugotovljene stroške, uveljavijo naslednje stroške, če nastanejo kot rezultat izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa:
(a)
stroške, ki jih povzročijo ustrezni nacionalni organi;
(b)
stroške, ki jih povzročijo usposobljeni subjekti iz člena 3 Uredbe (ES) št. 550/2004;
(c)
stroške, ki izvirajo iz mednarodnih sporazumov.
3. V skladu s členom 15a(3) Uredbe (ES) št. 550/2004 se brez poseganja v druge vire financiranja in v skladu s pravom Unije del dohodka iz pristojbin lahko porabi za financiranje skupnih projektov za funkcije, povezane z omrežji, ki so predvsem pomembne za izboljšanje celotne uspešnosti vodenja zračnega prometa in navigacijskih služb zračnega prometa v Evropi. V takem primeru država članica zagotovi, da se uporabi izčrpno in pregledno računovodstvo, da se zagotovi, da uporabniki zračnega prostora ne plačujejo dvojnih obremenitev. Te ugotovljene stroške, ki financirajo skupni projekt, se jasno opredeli v skladu s prilogo II.“.
6.
Člen 6 se spremeni:
(a)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
„1. Ugotovljeni stroški in dejanski stroški vključujejo stroške v zvezi z upravičenimi storitvami, napravami in dejavnostmi iz člena 5 te uredbe ter so določeni v skladu z računovodskimi zahtevami iz člena 12 Uredbe (ES) št. 550/2004.
Enkratni učinki, ki izvirajo iz uvedbe mednarodnih računovodskih standardov, se lahko porazdelijo na obdobje največ 15 let.
Brez poseganja v člena 16 in 18 Uredbe (EU) št. 691/2010 se realni in nominalni ugotovljeni stroški določijo pred začetkom vsakega referenčnega obdobja kot del načrta izvedbe iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004 in člena 10(3)(b) Uredbe (EU) št. 691/2010 za vsako koledarsko leto referenčnega obdobja. Cene za enoto se izračunajo na podlagi nominalnih stroškov. Za vsako leto referenčnega obdobja se razlika med nominalnimi ugotovljenimi stroški pred referenčnim obdobjem in ugotovljenimi stroški, ki so bili prilagojeni na podlagi dejanske inflacije, ki jo je za zadevno leto zabeležila Komisija (Eurostat), prenese najpozneje v letu n+2.
Ugotovljeni stroški in dejanski stroški se določijo v nacionalni valuti. Kadar se vzpostavi skupno območje zaračunavanja z enotno stroškovno osnovo za funkcionalni blok zračnega prostora, zadevne države članice zagotovijo pretvorbo nacionalnih stroškov v eure ali nacionalno valuto ene od zadevnih držav članic, da bi se zagotovilpregleden izračun enotne stroškovne osnove ob uporabi prvega pododstavka člena 13(1) te uredbe. O tem uradno obvestijo Komisijo in Eurocontrol.“.
(b)
Odstavek 2 se spremeni:
(i)
Drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
„Stroški za zaposlene vključujejo bruto osebne prejemke, plačila za nadure, prispevke delodajalcev za socialno varnost in pokojninsko zavarovanje ter druge prejemke. Stroški za pokojninsko zavarovanje se lahko izračunajo na podlagi previdnih predpostavk glede upravljanja sistema ali nacionalne zakonodaje, kakor je to primerno. Takšne predpostavke se podrobno navedejo v nacionalnem načrtu izvedbe.“;
(ii)
četrti in peti pododstavek se nadomestita z naslednjim:
„Amortizacijski stroški se nanašajo na skupna osnovna sredstva, ki se uporabljajo za namene navigacijskih služb zračnega prometa. Osnovna sredstva se amortizirajo, v skladu z njihovo pričakovano obratovalno dobo, z uporabo metode enakomernega časovnega amortiziranja za ceno sredstev, ki se amortizirajo. Za izračun amortizacijskih stroškov se lahko uporabi obračunavanje nabavnih ali sedanjih stroškov. Metoda se ne spremeni ves čas trajanja amortizacije in je v skladu s stroški uporabljenega kapitala. Kadar se uporabi obračunavanje sedanjih stroškov, se za primerjavo in oceno zagotovijo tudi enakovredni podatki v zvezi z obračunavanjem nabavnih stroškov.
Stroški kapitala so enaki zmnožku:
(a)
vsoti povprečne čiste knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev in možnih prilagoditev glede na skupna sredstva, ki jih določi nacionalni nadzorni organ in jih uporablja izvajalec navigacijske službe zračnega prometa in ki obratujejo ali so v pripravi, ter povprečne vrednosti čistih obratnih sredstev, razen obrestovanih računov, ki so potrebna za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa; ter
(b)
ponderiranega povprečja obrestne mere za obveznosti in prihodka iz kapitala. Za navigacijske službe zračnega prometa brez lastniškega kapitala se ponderirano povprečje izračuna na podlagi prihodka, ki se uporablja za razliko med skupnimi sredstvi iz odstavka (a) in obveznostmi.
Izredni stroški so enkratni stroški v zvezi z izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa, ki so nastali med enim letom.
Vsaka prilagoditev zunaj določb mednarodnih računovodskih standardov se navede v nacionalnem načrtu izvedbe, ki se predloži v pregled Komisiji, in v dodatnih informacijah, ki se zagotovijo v skladu s Prilogo II.“.
(c)
V odstavku 3, se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Za namene petega pododstavka odstavka 2 ponderirani faktorji temeljijo na deležu financiranja preko obveznosti ali kapitala. Obrestna mera za obveznosti je enaka povprečni obrestni meri za obveznosti izvajalca navigacijske službe zračnega prometa. Prihodek iz kapitala temelji na dejanskem finančnem tveganju izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa.“.
7.
V členu 7(2) se doda naslednji pododstavek:
„Za namene točke (b) prvega pododstavka države članice pred vsakim referenčnim obdobjem za vsako letališče opredelijo merila, ki se uporabljajo za razporeditev stroškov med storitvami na terminalih in preletnimi storitvami, ter o tem obvestijo Komisijo.“.
8.
Člen 8 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 8
Preglednost stroškov in mehanizma zaračunavanja
1. Države članice najmanj šest mesecev pred začetkom vsakega referenčnega obdobja predstavnikom uporabnikov zračnega prostora ponudijo posvetovanje o ugotovljenih stroških, načrtovanih naložbah, lokalnih napovedih enot služb, politiki zaračunavanja in s tem povezanih cenah za enoto in pri tem jim pomagajo izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa. Države članice na pregleden način prikažejo nacionalne stroške ali stroške funkcionalnega bloka zračnega prostora, ki so jih uveljavljale v skladu s členom 5 in cene na enoto predstavnikom uporabnikov zračnega prostora, Komisiji in po potrebi Eurocontrolu.
Med referenčnim obdobjem države članice vsako leto predlagajo razpravo s predstavniki uporabnikov zračnega prostora glede kakršnega koli odstopanja od napovedi, zlasti glede:
(a)
dejanskega prometa in stroškov v primerjavi z napovedanim prometom in ugotovljenimi stroški;
(b)
izvajanja mehanizma za delitev tveganja iz člena 11a;
(c)
spodbujevalnih shem iz člena 12.
Takšno posvetovanje se lahko organizirajo na regionalni ravni. Predstavniki uporabnikov zračnega prostora si pridržijo pravico zahtevati dodatna posvetovanja. Posvetovanja z uporabniki se organizirajo tudi sistematično po sprožitvi mehanizma opozarjanja v zvezi z revizijo cene za enoto.
2. Informacija iz odstavka 1 temelji na poročevalnih preglednicah in podrobnih pravilih iz prilog II in VI, ali, če se je država članica na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora odločila, da ne bo izračunavala ugotovljenih stroškov ali pristojbin na terminalih ali, da ne bo določila cen za enoto v skladu s členom 1(6), informacija iz odstavka 1 temelji na poročevalnih preglednicah in podrobnih pravilih iz priloge III. Zadevna dokumentacija je na voljo predstavnikom uporabnikov zračnega prostora, Komisiji, Eurocontrolu in nacionalnim nadzornim organom tri tedne pred posvetovanjem. Za letno posvetovanje iz drugega pododstavka odstavka 1 je dokumentacija na voljo predstavnikom uporabnikov zračnega prostora, Komisiji, Eurocontrolu in nacionalnim nadzornim organom najkasneje 1. novembra.“.
9.
Člen 9 se spremeni:
(a)
v odstavku 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:
„(c)
lete, namenjene izključno prevozom vladajočega monarha in njegove/njene ožje družine, voditeljev držav, voditeljev vlad in vladnih ministrov; v vseh primerih mora biti ta izjema utemeljena z ustrezno oznako statusa ali opombo na načrtu leta; “;
(b)
odstavek 4 se spremeni:
(i)
prvi pododstavek se črta;
(ii)
v drugem pododstavku, se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:
„Stroški, nastali z leti, ki so oproščeni plačila, so sestavljeni iz:“.
10.
Člena 10 in 11 se nadomestita z naslednjim:
„Člen 10
Izračun preletnih pristojbin
1. Brez poseganja v možnost iz člena 3(2) za financiranje preletnih navigacijskih služb zračnega prometa iz drugih prihodkov je preletna pristojbina za določen let v določenem območju preletnega zaračunavanja enaka zmnožku cene za enoto, določene za to območje preletnega zaračunavanja, in enot preletnih storitev za ta let.
2. Cena za enoto in enote preletnih storitev se izračunajo v skladu s Prilogo IV.
Člen 11
Izračun pristojbin na terminalih
1. Brez poseganja v možnost iz člena 3(3) za financiranje navigacijskih služb zračnega prometa na terminalih iz drugih prihodkov je pristojbina na terminalu za določen let v določenem območju zaračunavanja na terminalih enaka zmnožku cene za enoto, določene za to območje zaračunavanja na terminalih, in enot storitev na terminalu za ta let. Za namene zaračunavanja se prilet in odhod štejeta kot en sam let. Enota, ki se šteje, je bodisi prihodni ali odhodni let.
2. Cena za enoto in enote storitev na terminalih se izračunajo v skladu s prilogo V.“.
11.
Vstavi se naslednji člen 11a:
„Člen 11a
Delitev tveganja
1. Ta člen določa mehanizem za delitev tveganja povezanega s prometom in stroški. Uporablja se v skladu z načeli iz člena 11 Uredbe (EU) št. 691/2010.
2. Naslednji stroški niso predmet delitve tveganja povezanega s prometom in se povrnejo ne glede na gibanje prometa:
(a)
ugotovljeni stroški, določeni z uporabo člena 5(2), z izjemo sporazumov o čezmejnem izvajanju služb zračnega prometa;
(b)
ugotovljeni stroški izvajalcev meteoroloških služb;
(c)
odobreni prenosi iz predhodnega leta ali referenčnega obdobja ter nagrade ali kazni, ki izhajajo iz sistemov spodbud;
(d)
Preplačila ali nezadostna kritja, ki so posledica sprememb v prometu, se povrnejo najpozneje v letu n+2.
Poleg tega lahko države članice iz delitve tveganja, povezanega s prometom, izvzamejo ugotovljene stroške izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki jim je dovoljeno izvajati navigacijske službe zračnega prometa brez dovoljenja, v skladu s členom 7(5) Uredbe (ES) št. 550/2004.
3. Kadar dejansko število enot storitev v danem letu ni za več kot 2 % višje ali nižje od napovedi, določene na začetku referenčnega obdobja, se dodatni prihodki ali izguba prihodkov izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa glede na ugotovljene stroške ne prenese.
4. Kadar dejansko število enot storitev v danem letu n preseže za več kot 2 % višje od napovedi, določene na začetku referenčnega obdobja, se najmanj 70 % dodatnih prihodkov zadevnega(-ih) izvajalca(-ev) navigacijskih služb zračnega prometa, ki presegajo 2-odstotno razliko med dejanskimi enotami storitev in napovedjo glede ugotovljenih stroškov, povrne uporabnikom zračnega prostora najpozneje v letu n+2.
Kadar je dejansko število enot storitev v danem letu n za več kot 2 % nižje od napovedi, določene na začetku referenčnega obdobja, nosijo največ 70 % izgube prihodkov zadevnega(-ih) izvajalca(-ev) navigacijskih služb zračnega prometa, ki presegajo 2-odstotno razliko med dejanskimi enotami storitev in napovedjo glede ugotovljenih stroškov, uporabniki zračnega prostora načeloma najpozneje v letu n+2. Vendar se lahko države članice odločijo za porazdelitev prenosa take izgube prihodkov na več let, da bi se ohranila stabilnost cene za enoto.
5. Razporeditev tveganja, povezanega s prometom, iz odstavka 4 se določi v nacionalnem načrtu izvedbe ali načrtu izvedbe funkcionalnih blokov zračnega prostora za celotno referenčno obdobje na podlagi posvetovanja iz člena 8..
6. Kadar so dejanske enote storitev v danem letu n nižje od 90 % napovedi, določene na začetku referenčnega obdobja, krijejo celoten znesek izgube prihodkov zadevnega(-ih) izvajalca(-ev) navigacijskih služb zračnega prometa, ki presega 10-odstotno razliko med dejanskimi enotami storitev in napovedjo glede ugotovljenih stroškov, uporabniki zračnega prostora načeloma najpozneje v letu n+2. Vendar se lahko države članice odločijo za porazdelitev prenosa take izgube prihodkov na več let, da bi se ohranila stabilnost cene za enoto.
Kadar so dejanske enote storitev v danem letu n višje od 110 % napovedi, določene na začetku referenčnega obdobja, se celotni znesek dodatnih prihodkov zadevnega(-ih) izvajalca(-ev) navigacijskih služb zračnega prometa, ki presega 10-odstotno razliko med dejanskimi enotami storitev in napovedjo glede ugotovljenih stroškov, povrne uporabnikom zračnega prostora načeloma najpozneje v letu n+2.
7. Izvajalci navigacijske službe zračnega prometa, ki nimajo lastniškega kapitala ali katerih lastniški kapital 31. decembra 2011 ne presega 5 % celotnih obveznosti, se lahko za prvo referenčno obdobje izvzamejo iz delitve tveganja, povezanega s prometom, da bi se dosegel nižji delež financiranja obveznosti. Ti izvajalci navigacijske službe zračnega prometa, ki so izvzeti iz delitve tveganja povezanega s prometom se navedejo v načrtu izvedbe, ki se predloži v pregled Komisiji, in v dodatnih informacijah, ki se zagotovijo v skladu s Prilogo II. Države članice opišejo in utemeljijo načrtovane ukrepe za dosego nižjega deleža financiranja obveznosti ter njihov časovni načrt.
8. Za delitev tveganja povezanega s stroški se uporabljajo naslednja načela:
(a)
Kadar so v celotnem referenčnem obdobju dejanski stroški nižji od ugotovljenih stroškov, določenih na začetku referenčnega obdobja, nastalo razliko zadrži zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa, država članica ali usposobljeni subjekt.
(b)
Kadar so v celotnem referenčnem obdobju dejanski stroški višji od ugotovljenih stroškov, določenih na začetku referenčnega obdobja, krije nastalo razliko zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa, država članica ali usposobljeni subjekt , brez poseganja v sprožitev mehanizma opozarjanja iz člena 18 Uredbe (EU) št. 691/2010.
(c)
Točki (a) in (b) se ne moreta uporabljati za razliko med dejanskimi in ugotovljenimi stroški, za katere se lahko šteje, da niso pod nadzorom izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, držav članic ali usposobljenih subjektov zaradi:
(i)
nepredvidenih sprememb v nacionalnih predpisih o pokojninah in predpisih o pokojninskem računovodstvu;
(ii)
nepredvidenih sprememb v nacionalni davčni zakonodaji;
(iii)
nepredvidenih in novih stroškovnih postavk, ki niso krite z nacionalnim načrtom izvedbe, se pa zakonsko zahtevajo;
(iv)
nepredvidenih sprememb stroškov ali prihodkov, ki izvirajo iz mednarodnih sporazumov;
(v)
znatnih sprememb obrestnih mer za posojila;
Brez poseganja v tretji pododstavek člena 6(1) nacionalni nadzorni organ s seznama iz točk (i) do (v) prvega odstavka vnaprej določi seznam stroškovnih dejavnikov, ki jih ni mogoče nadzirati, in ta je del načrta izvedbe.
Kadar so v celotnem referenčnem obdobju dejanski stroški nižji od ugotovljenih stroškov, določenih na začetku referenčnega obdobja, se nastala razlika povrne uporabnikom zračnega prostora s prenosom na naslednje referenčno obdobje.
Kadar so v celotnem referenčnem obdobju dejanski stroški višji od ugotovljenih stroškov, določenih na začetku referenčnega obdobja, se nastala razlika prenese na uporabnike zračnega prostora s prenosom na naslednje obdobje. Zadevni nacionalni nadzorni organ izrecno odobri prenos potem, ko zagotovi, da:
(i)
je razlika med dejanskimi stroški in ugotovljenimi stroški dejansko posledica razvoja dogodkov, na katere zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa, država članica ali usposobljeni subjekt ne more vplivati;
(ii)
je razlika v stroških, ki se prenese na uporabnike, posebej določena in razvrščena,
Preneseni znesek se določi s faktorji in opiše v dodatnih informacijah, ki se zagotovijo v skladu s Prilogo VI.“.
12.
V členu 12 se odstavki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:
„1. Države članice lahko na nediskriminatorni in pregledni osnovi, na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora uvedejo ali odobrijo spodbujevalne sheme za podporo izboljšanja izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa ali zmanjšanje vpliva zračnega prometa na okolje, ki se odražajo v različnem izračunavanju pristojbin na podlagi odstavkov 2 in 3. Te spodbude se lahko uporabijo za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa in/ali uporabnike zračnega prostora.
2. V skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 691/2010 lahko države članice na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora sprejmejo finančne spodbude, s pomočjo katerih naj bi njihovi izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa dosegli cilje uspešnosti. Cena za enoto se lahko prilagodi, da se predvidijo nagrade ali kazni za dejansko raven uspešnosti izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa glede na ustrezen cilj. Take nagrade ali kazni se lahko uporabijo le, če imajo spremembe zmogljivosti znaten vpliv na uporabnike. Veljavna raven nagrad in kazni je sorazmerna s cilji, ki jih je treba doseči, in z dejansko uspešnostjo. Stopnje sprememb zmogljivosti ter veljavna raven nagrad in kazni se določijo na podlagi ponudbe k posvetovanju iz člena 8 ter navedejo v nacionalnem načrtu izvedbe ali načrtu izvedbe funkcionalnih blokov zračnega prostora.
3. Če se država članica odloči uporabiti spodbujevalno shemo za uporabnike navigacijskih služb zračnega prometa, na podlagi ponudbe k posvetovanju iz člena 8 prilagodi njihove pristojbine, da se izrazijo prizadevanja teh uporabnikov predvsem za:
(a)
izboljšanje uporabe navigacijskih služb zračnega prometa;
(b)
zmanjšanje vpliva letenja na okolje;
(c)
znižanje skupnih stroškov navigacijskih služb zračnega prometa in povečanje učinkovitosti, zlasti z znižanjem ali modulacijo stroškov letalske opreme, ki povečuje zmogljivost, ali za kompenziranje neprijetnosti zaradi izbire manj obremenjenih zračnih poti;
(d)
pospešitev uporabe zmogljivosti SESAR ATM.“.
13.
Člen 13 se spremeni:
(a)
Odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
„1. Države članice zagotovijo, da se cene za enoto določijo za vsako območje zaračunavanja na letni osnovi.
Cene za enoto se določijo v nacionalni valuti. Kadar se države članice, ki se povezujejo v funkcionalni blok zračnega prostora, odločijo vzpostaviti skupno območje zaračunavanja z enotno stroškovno osnovo, se ta stroškovna osnova določi v eurih ali nacionalni valuti ene od zadevnih držav članic. Zadevne države članice o valuti, ki se uporablja obvestijo Komisijo in Eurocontrol.
2. V skladu s členom 11(4)(e) Uredbe (ES) št. 549/2004 in členom 18 Uredbe (EU) št. 691/2010 se lahko v primeru sprožitve mehanizma opozarjanja cena za enoto v teku leta spremeni.“;
(b)
doda se naslednji odstavek 4:
„4. Za prvo leto referenčnega obdobja se cene za enoto izračunajo na podlagi načrta izvedbe, ki ga zadevna država članica ali funkcionalni blok zračnega prostora sporoči do 1. novembra predhodnega leta začetku referenčnega obdobja. Kadar se načrti izvedbe sprejmejo po 1. novembru predhodnega leta referenčnemu obdobju, se cene za enoto po potrebi preračunajo na podlagi dokončno sprejetega načrta ali korektivnih ukrepov, ki se uporabljajo.“.
14.
V členu 14 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
„1. Države članice lahko pobirajo pristojbine z enotno pristojbino za let. Kadar se pristojbine zaračunajo in zberejo na regionalni ravni, je valuta za zaračunavanje lahko euro, administrativna cena za enoto, s katero se preračuna zaračunavanje in zbiranje stroškov, pa se lahko doda zadevni ceni za enoto.“.
15.
Člen 15 se črta.
16.
V členu 17se uvodni del prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:
„Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa omogočijo nacionalnemu nadzornemu organu ali usposobljenemu subjektu, ki deluje v njegovem imenu, inšpekcijske preglede in nadzor, vključno z ogledi na terenu. Pooblaščenci so pooblaščeni, da:“.
17.
Vstavi se naslednji člen 17a:
„Člen 17a
Pregled
Pregled načrta izvedbe iz člena 24 Uredbe (EU) št. 691/2010, ki ga opravi Komisija, zajema mehanizem za delitev tveganja iz člena 11a te uredbe, spodbujevalne sheme iz člena 12 te uredbe ter njihov učinek in uspešnost pri doseganju zastavljenih ciljev uspešnosti.“.
18.
Priloge I do VI se spremenijo v skladu s prilogo k tej uredbi.
Člen 2
Prehodne določbe
Države članice z nacionalnimi predpisi, ki so obstajali pred 8. julijem 2010 in uvajajo znižanje cene za enoto, ki presega vrednosti Unije uvedene z Uredbo (EU) št. 691/2010 lahko svoje izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa izvzamejo iz uporabe člena 11a(3) Uredbe (ES) št. 1794/2006. Ta izjema se uporablja za obdobje, za katerega nacionalni predpisi znižujejo ceno za enoto, vendar to obdobje ne sme presegati konca referenčnega obdobja za 2014. Države članice o teh izjemah obvestijo Komisijo in Eurocontrol.
Države članice lahko uporabo določb Uredbe (ES) št. 1794/2006, kot je bila spremenjena s to uredbo, za pristojbine na terminalih odložijo do 31. decembra 2014. O tem morajo uradno obvestiti Komisijo. Če država članica izvzame pristojbine na terminalih iz določb omenjene uredbe, se celotni stroški za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa na terminalih povrnejo do 31. decembra 2014.
Člen 3
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Začne se uporabljati za stroške, pristojbine in cene za enoto navigacijskih služb zračnega prometa leta 2012.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 16. decembra 2010