NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 65/2011
ze dne 27. ledna 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1698/2005, pokud jde o provádění kontrolních postupů a podmíněnosti s ohledem na opatření na podporu rozvoje venkova
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), a zejména na čl. 51 odst. 4, čl. 74 odst. 4 a článek 91 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém v rámci režimů přímých podpor pro zemědělce stanovených v uvedeném nařízení, a k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o podmíněnost v rámci režimu přímé podpory pro odvětví vína (2) zrušilo a nahradilo nařízení Komise (ES) č. 796/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém podle nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 73/2009, a dále pro podmíněnost podle nařízení Rady (ES) č. 479/2008 (3).
(2)
Nařízení Komise (ES) č. 1975/2006 ze dne 7. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1698/2005, pokud jde o provádění kontrolních postupů a podmíněnosti s ohledem na opatření na podporu rozvoje venkova (4), obsahuje mnoho křížových odkazů na administrativní a kontrolní pravidla, jež byla stanovena ve zrušeném nařízení (ES) č. 796/2004. Měly by se zohlednit změny, které do uvedených administrativních a kontrolních pravidel vneslo nařízení (ES) č. 1122/2009, zatímco zásady stanovené nařízením (ES) č. 1975/2006 by se měly dodržovat. Kromě toho pro zajištění celistvosti, jasnosti a jednoduchosti by některá ustanovení nařízení (ES) č. 1975/2006 měla být pozměněna tak, aby se odkazy na nařízení (ES) č. 1122/2009 omezily na co nejnižší nezbytnou míru. Nařízení (ES) č. 1975/2006 by proto mělo být zrušeno a nahrazeno.
(3)
Členské státy by měly zavést kontrolní systém, kterým se zajistí, aby byly prováděny všechny nezbytné kontroly za účelem účinného ověření dodržování podmínek, za nichž je podpora poskytnuta. Rovněž by mělo být možné kontrolovat podle soustavy ověřitelných ukazatelů veškerá kritéria způsobilosti stanovená právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy či programy rozvoje venkova.
(4)
Ze zkušenosti vyplývá, že integrovaný administrativní a kontrolní systém uvedený v hlavě II kapitole 4 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (5), je efektivním a účinným prostředkem pro provádění režimů přímých plateb. V souvislosti s opatřeními týkajícími se plochy a zvířat podle osy 2 uvedenými v hlavě IV kapitole I oddílu 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 by se proto administrativní a kontrolní pravidla, jakož i související ustanovení týkající se snížení a vyloučení v případě nepravdivých prohlášení, měla řídit zásadami stanovenými v integrovaném administrativním a kontrolním systému, zejména nařízením (ES) č. 1122/2009.
(5)
U některých podpůrných opatření podle osy 2 a u rovnocenných podpor podle osy 4 uvedených v hlavě IV kapitole I oddílů 2 a 4 nařízení (ES) č. 1698/2005 však musí být administrativní a kontrolní pravidla přizpůsobena jejich zvláštním vlastnostem. Totéž platí pro podpůrná opatření podle os 1 a 3 stanovená v oddílech 1 a 3 téže kapitoly a pro rovnocennou podporu podle osy 4. Pro tato podpůrná opatření proto musí být zavedena zvláštní ustanovení.
(6)
S cílem zajistit, aby všechny orgány státní správy mohly zorganizovat účinnou integrovanou kontrolu všech oblastí, na něž je požadována platba podle osy 2, jakož i v rámci režimů podpor „na plochu“ v souladu s nařízením (ES) č. 1122/2009, měly by být žádosti o platbu pro opatření týkající se plochy podle osy 2 podávány ve stejné lhůtě jako jednotná žádost stanovená v části II hlavě II kapitole I uvedeného nařízení.
(7)
S cílem zajistit odstrašující účinek kontrol obecně platí, že by platby neměly být prováděny před dokončením kontrol způsobilosti. Je však vhodné povolit vyplácení plateb do určité výše po dokončení administrativních kontrol. Při stanovení této výše by mělo být zohledněno riziko přeplatku.
(8)
Pravidla pro kontrolu stanovená tímto nařízením by měla zohlednit zvláštní vlastnosti příslušných opatření podle osy 2. Z důvodu jasnosti by proto za tímto účelem měla být stanovena zvláštní pravidla.
(9)
Členské státy mohou za účelem ověření dodržování kritérií způsobilosti použít důkazy získané od jiných útvarů, subjektů či organizací. Měly by však mít jistotu, že tyto útvary, subjekty či organizace pracují na takové úrovni, která jim umožňuje dostatečně kontrolovat dodržování kritérií způsobilosti.
(10)
Z dosavadních zkušeností vyplývá, že je nezbytné vyjasnit určitá ustanovení, zejména pokud jde o vymezení počtu hektarů a zvířat, jakož i o snížení, vyloučení a navrácení prostředků.
(11)
V souladu s článkem 50a nařízení (ES) č. 1698/2005 byly v rámci určitých opatření stanovených uvedeným nařízením platby podmíněny dodržením požadavků podmíněnosti podle hlavy II kapitoly 1 nařízení (ES) č. 73/2009. Je proto třeba sladit pravidla pro podmíněnost s pravidly uvedenými v nařízeních (ES) č. 73/2009 a (ES) č. 1122/2009.
(12)
Z dosavadních zkušeností vyplývá, že pro některá zvláštní podpůrná opatření jsou potřebná zvláštní kontrolní ustanovení.
(13)
Měly by být provedeny následné kontroly investičních operací, aby se ověřil soulad s čl. 72 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005. Měl by být určen základ a obsah zmíněných kontrol.
(14)
Členské státy by měly Komisi oznámit počet provedených kontrol a jejich výsledky, aby mohla splnit své závazky související s řízením opatření.
(15)
Měly by být stanoveny určité obecné zásady kontroly, které zahrnují právo Komise provádět kontroly.
(16)
Členské státy by měly zajistit, aby platební agentury uvedené v článku 6 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (6) byly dostatečným způsobem informovány o kontrolách prováděných jinými útvary či subjekty, aby mohly plnit své povinnosti v rámci uvedeného nařízení.
(17)
S cílem vyhnout se problémům v účetnictví, které by mohly nastat, pokud by se pro kalendářní rok 2011 musely používat různé kontrolní postupy, použije se toto nařízení ode dne 1. ledna 2011.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST I
OBLAST PŮSOBNOSTI A OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla pro kontrolní postupy a podmíněnost týkající se spolufinancovaných opatření na podporu rozvoje venkova podle nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„žádostí o podporu“ žádost o podporu nebo o přistoupení k režimu podle nařízení (ES) č. 1698/2005;
b)
„žádostí o platbu“ žádost o platbu vnitrostátními orgány podaná příjemcem;
c)
„jiným prohlášením“ každé prohlášení či dokument, které není uvedeno v písmenech a) a b) a které musí být předloženo příjemcem nebo třetí stranou nebo musí být v jejich držení, aby byly splněny zvláštní požadavky vyplývající z některých opatření rozvoje venkova.
Článek 3
Žádosti o podporu, žádosti o platbu a jiná prohlášení
1. Členské státy stanoví vhodné postupy pro podávání žádostí o podporu.
2. V případě opatření s víceletými závazky podává příjemce každoroční žádost o platbu.
Členské státy však mohou od fyzického podávání každoročních žádostí o platbu upustit, pokud zavedou účinné alternativní postupy pro provádění administrativních kontrol podle článku 11 či případně 24.
3. Žádost o podporu, žádost o platbu či jiné prohlášení lze kdykoli zcela či částečně stáhnout. Potvrzení o stažení zaeviduje příslušný orgán.
Pokud však příslušný orgán již informoval příjemce o nesrovnalostech v dokladech uvedených v prvním pododstavci nebo pokud oznámil příjemci svůj úmysl provést kontrolu na místě a pokud tato kontrola následně odhalí nesrovnalosti, nelze stažení povolit, pokud jde o části, jichž se nesrovnalosti týkají.
Stažením uvedeným v prvním pododstavci se příjemci ocitají v témž postavení, v jakém byli před podáním příslušných dokumentů či jejich části.
4. Žádosti o podporu, žádosti o platbu a jiná prohlášení mohou být kdykoli po jejich podání upraveny v případě zjevných chyb, které jako takové uzná příslušný orgán.
Článek 4
Obecné zásady kontroly
1. Členské státy zavedou kontrolní systém, kterým se zajistí, aby byly prováděny všechny nezbytné kontroly za účelem účinného ověření dodržování podmínek, za nichž je podpora poskytnuta.
2. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení tohoto nařízení, zajistí členské státy, aby veškerá kritéria způsobilosti stanovená právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy či programy rozvoje venkova mohla být kontrolována podle soustavy ověřitelných ukazatelů, které určí členské státy.
3. Členské státy zajistí, aby se v případě žádostí o podporu, žádostí o platbu a jiných prohlášení podaných stejným příjemcem používal jednotný identifikační systém. Identifikace musí být slučitelná se systémem identifikace totožnosti každého zemědělce uvedeným v čl. 15 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 73/2009.
4. Kontroly na místě podle článků 12, 20 a 25 tohoto nařízení a další kontroly podle pravidel Unie pro zemědělské subvence se podle možností provádějí ve stejnou dobu.
5. Na základě posouzení výsledků kontrol podle článků 11, 12, 24 a 25 se stanoví, zda by jakékoli případné problémy mohly v obecné rovině představovat riziko pro jiné podobné operace, příjemce či jiné subjekty. Toto posouzení také musí odhalit příčiny takových situací a určit, zda je nutný další přezkum nebo zda jsou nutné nápravné či preventivní akce.
6. Žádosti o podporu, žádosti o platbu a jiná prohlášení se odmítnou, pokud příjemci nebo jejich zástupci zabrání provedení kontrol. Všechny částky, které již byly za uvedenou operaci uhrazeny, se při zohlednění kritérií stanovených v čl. 18 odst. 2 tohoto nařízení vrátí.
7. Aniž je dotčen čl. 20 odst. 4 tohoto nařízení a pokud účel kontroly není ohrožen, mohou se kontroly na místě oznámit předem. Oznámení je přísně omezené na nezbytné minimální časové období, které nepřekročí 14 dní. U kontrol na místě v souvislosti s opatřeními týkajícími se zvířat však oznámení, s výjimkou řádně odůvodněných případů, nesmí být učiněno dříve než 48 hodin předem.
8. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení, neprovedou se žádné platby ve prospěch příjemců, u nichž je zjištěno, že uměle vytvořili podmínky požadované pro poskytnutí takových plateb s cílem získat výhodu, která není v souladu s cíli dotyčného režimu podpor.
9. Omezení či vyloučení podle tohoto nařízení se nedotkne dodatečných sankcí podle jiných ustanovení právních předpisů Unie či vnitrostátních právních předpisů.
Článek 5
Vrácení neoprávněně vyplacených částek
1. V případě neoprávněné platby příjemce vrátí dotyčné částky, které jsou zvýšeny o úroky vypočítané v souladu s odstavcem 2.
2. Úroky se vypočítají za období od okamžiku, kdy byla příjemci oznámena povinnost vrátit částku, do okamžiku vrácení nebo odečtení částky, jež má být vrácena.
Použitelná úroková sazba se vypočítá podle ustanovení vnitrostátních právních předpisů, nesmí však být nižší než úroková sazba použitelná pro vymáhání částek podle vnitrostátních předpisů.
3. Povinnost vrátit částku uvedená v odstavci 1 se neuplatní, pokud byla platba provedena omylem příslušného orgánu nebo jiného orgánu a pokud příjemce nemohl chybu přiměřeným způsobem odhalit.
Pokud se však chyba týká skutečností rozhodných pro výpočet dotyčné platby, použije se první pododstavec pouze v případě, že rozhodnutí o vrácení nebylo sděleno do 12 měsíců od provedení platby.
ČÁST II
ADMINISTRATIVNÍ A KONTROLNÍ PRAVIDLA
HLAVA I
PODPORA ROZVOJE VENKOVA PRO NĚKTERÁ OPATŘENÍ PODLE OSY 2 A OSY 4
KAPITOLA I
Obecná Ustanovení
Článek 6
Oblast působnosti a definice
1. Tato hlava se použije na:
a)
podporu poskytovanou v souladu s článkem 36 nařízení (ES) č. 1698/2005;
b)
podporu poskytovanou v souladu s čl. 63 písm. a) nařízení (ES) č. 1698/2005 s ohledem na operace spadající pod opatření definovaná v rámci osy 2.
Tato hlava se však nepoužije na opatření uvedená v čl. 36 písm. a) bodu vi) a písm. b) bodech vi) a vii) a v čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 ani na opatření podle čl. 36 písm. b) bodů i), (ii) a iii) uvedeného nařízení, pokud jde o náklady na zavedení.
2. Pro účely této hlavy se rozumí:
a)
„opatřením týkajícím se plochy“ opatření nebo dílčí opatření, u nichž je podpora založena na velikosti vykázané plochy;
b)
„opatřením týkajícím se zvířat“ opatření nebo dílčí opatření, u nichž je podpora založena na počtu vykázaných zvířat.
c)
„zjištěnou plochou“ plocha pozemků či parcel, na niž je žádána podpora a jež je určena v souladu s článkem 11 a čl. 15 odst. 2, 3 a 4 tohoto nařízení.
d)
„zjištěnými zvířaty“ počet zvířat zjištěný podle článku 11 a čl. 15 odst. 5 tohoto nařízení.
Článek 7
Použitelná pravidla
1. Pro účely této hlavy se použijí obdobně čl. 2 druhý pododstavec body 1), 10) a 20), čl. 6 odst. 1, čl. 10 odst. 2, články 12, 14, 16, 20, čl. 25 odst. 1 druhý pododstavec, články 73, 74 a 82 nařízení (ES) č. 1122/2009. V případě opatření uvedených v čl. 36 písm. b) bodech iii), iv) a v) nařízení (ES) č. 1698/2005 však členské státy mohou zavést vhodné alternativní systémy za účelem jednoznačného určení pozemků, na které se poskytuje podpora.
2. Pro účely této hlavy se odkazy na „zemědělce“ v nařízení (ES) č. 1122/2009 považují za odkazy na „příjemce“.
Článek 8
Žádosti o platbu
1. V případě všech závazků začínajících po 1. lednu 2007 nebo smluv, které vstoupí v platnost po uvedeném dni, se žádosti o platbu v rámci opatření týkajících se plochy podávají ve lhůtách stanovených v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009. Členské státy se však mohou rozhodnout, že toto ustanovení uplatní až od roku 2008.
2. Použije-li členský stát ustanovení čl. 3 odst. 2 druhého pododstavce tohoto nařízení, považuje se žádost o platbu za podanou v souladu s lhůtami stanovenými v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009.
3. Články 22 a 23 nařízení (ES) č. 1122/2009 se použijí obdobně na žádosti o platbu v rámci této hlavy. Žádost o platbu obsahuje kromě informací uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení také informace, které jsou v daném ustanovení uvedeny s ohledem na nezemědělskou půdu, pro kterou se žádá podpora.
Článek 9
Platby
1. Žádná platba na opatření nebo soubor operací spadající do oblasti působnosti této hlavy nesmí být provedena před dokončením kontrol uvedeného opatření nebo souboru operací s ohledem na kritéria způsobilosti podle kapitoly II oddílu I.
Členské státy se však mohou při zohlednění rizika přeplatku rozhodnout zaplatit až 75 % podpory po dokončení administrativních kontrol stanovených v článku 11. Procentní podíl platby je pro všechny příjemce opatření nebo souboru operací stejný.
2. S ohledem na kontroly podmíněnosti stanovené v kapitole II oddílu II se veškeré neoprávněně vyplacené platby v případech, kdy takové kontroly nemohou být dokončeny před provedením platby, vrátí zpět v souladu s článkem 5.
KAPITOLA II
Kontrola, snížení a vyloučení
Článek 10
Obecné zásady
1. Členské státy využijí integrovaný administrativní a kontrolní systém stanovený v hlavě II kapitole 4 nařízení (ES) č. 73/2009.
2. Ověřování dodržování kritérií způsobilosti sestává z administrativních kontrol a kontrol na místě.
3. Dodržování požadavků podmíněnosti se ověřuje pomocí kontrol na místě a případně pomocí administrativních kontrol.
4. Během doby trvání závazku se pozemky, pro něž se poskytuje podpora, nesmí vyměňovat s výjimkou případů zvlášť vymezených v programu rozvoje venkova.
Oddíl I
Dodržování kritérií způsobilosti, závazky a související povinnosti
Pododdíl I
Kontrola
Článek 11
Administrativní kontroly
1. Administrativní kontroly se provádějí u všech žádostí o podporu, žádostí o platbu a jiných prohlášení, které má příjemce nebo třetí strana předložit, a zahrnují všechny prvky, které lze a je vhodné kontrolovat administrativními prostředky. V rámci těchto postupů se zajistí zaznamenávání prováděných kontrol, výsledků ověřování a opatření přijatých v případě rozporů.
2. Administrativní kontroly zahrnují, kdykoli je to možné a vhodné, křížové kontroly, kromě jiného na základě údajů z integrovaného administrativního a kontrolního systému. Tyto křížové kontroly se použijí alespoň v případě pozemků a hospodářských zvířat, na něž se vztahují podpůrná opatření, aby se zabránilo neoprávněnému vyplacení podpory.
3. Kontrole podléhá i dodržování dlouhodobých závazků.
4. Pokud z křížových kontrol vyplyne podezření, že došlo k nesrovnalostem, následují další přiměřená správní opatření, a v případě nutnosti kontrola na místě.
5. Administrativní kontroly způsobilosti případně také zohlední výsledky ověřování prováděných jinými útvary, subjekty či organizacemi zúčastněnými na kontrolách zemědělských subvencí.
Článek 12
Kontroly na místě
1. Celkový počet kontrol na místě v případě žádostí o platbu podaných během každého kalendářního roku se bude týkat alespoň 5 % všech příjemců spadajících do oblasti působnosti této hlavy. V případě opatření stanoveného v čl. 36 písm. a) bodě iv) nařízení (ES) č. 1698/2005 musí být však 5 % míry dosaženo na úrovni opatření.
Do minimálního počtu příjemců kontrolovaných podle prvního pododstavce však nespadají žadatelé, kteří podle výsledků administrativních kontrol nejsou způsobilí.
2. Pokud by kontroly na místě odhalily významné nesrovnalosti v souvislosti s daným opatřením nebo v určitém regionu či jeho části, zvýší příslušný orgán přiměřeně počet kontrol na místě v běžném roce a procentní podíl příjemců, u nichž bude provedena kontrola na místě v následujícím roce.
3. Kontrolní vzorky pro kontroly na místě, jež se mají provádět podle odstavce 1 tohoto článku, se vybírají v souladu s článkem 31 nařízení (ES) č. 1122/2009. Na základě analýzy rizik podle uvedeného článku mohou členské státy vybrat ke kontrole na místě zvláštní opatření příjemců.
4. V případě příjemců z víceletých opatření zahrnujících platby trvající déle než pět let se po pátém roce vyplácení mohou členské státy rozhodnout kontrolovat alespoň 2,5 % těchto příjemců.
Příjemci, kteří jsou kontrolováni podle prvního pododstavce tohoto odstavce, se pro účely odst. 1 prvního pododstavce neberou v potaz.
Článek 13
Zpráva o kontrole
O kontrolách na místě provedených podle tohoto pododdílu se vyhotoví zpráva o kontrole, která se vypracuje v souladu s článkem 32 nařízení (ES) č. 1122/2009.
Článek 14
Obecné zásady pro kontroly na místě
1. Kontroly na místě se provádějí po celý rok na základě analýzy rizik, která představují různé závazky v rámci každého opatření rozvoje venkova.
2. Předmětem kontrol opatření na místě, která byla vybrána ke kontrole podle čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení jsou veškeré závazky a povinnosti příjemce, které lze v době návštěvy zkontrolovat.
Článek 15
Předmět kontrol na místě a určení ploch
1. Členské státy určí kritéria a kontrolní metody, které umožní, aby kontrola různých závazků a povinností příjemce splňovala požadavky čl. 48 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (7).
2. Pokud členské státy stanoví, že zvláštní prvky kontroly na místě se mohou provádět na základě vzorku, musí být tímto vzorkem zaručena spolehlivost a reprezentativnost kontroly. Členské státy stanoví kritéria pro výběr vzorku. Pokud kontroly tohoto vzorku odhalí nesrovnalosti, bude velikost vzorku přiměřeně zvětšena.
3. Pokud jde o kontroly opatření týkajících se plochy, zahrnují kontroly na místě všechny zemědělské pozemky a nezemědělskou půdu, pro které se žádá podpora.
4. Skutečné určení velikosti ploch v rámci kontroly na místě však může být omezeno na vzorek představující alespoň 50 % ploch, pokud je tímto vzorkem zaručena spolehlivost a reprezentativnost kontroly, a to jak pokud jde o kontrolovanou plochu, tak požadovanou podporu. Pokud kontroly tohoto vzorku odhalí nesrovnalosti, bude velikost vzorku přiměřeně zvětšena.
5. Určení ploch a dálkový průzkum Země se provádějí podle čl. 34 odst. 1 až 5 a článku 35 nařízení (ES) č. 1122/2009.
V případě opatření uvedených v čl. 36 písm. b) bodech iii), iv) a v) nařízení (ES) č. 1698/2005 však členské státy mohou určit vhodnou odchylku, která nesmí být v žádném případě vyšší než dvojnásobek odchylek stanovených v čl. 34 odst. 1 nařízení (ES) č. 1122/2009.
6. S ohledem na kontrolu opatření týkajících se zvířat se kontroly na místě provádějí v souladu s článkem 42 nařízení (ES) č. 1122/2009.
Pododdíl II
Snížení a vyloučení
Článek 16
Snížení a vyloučení ve vztahu k velikosti plochy
1. Jestliže příjemce v daném roce nevykáže všechny zemědělské plochy a rozdíl mezi celkovou zemědělskou plochou vykázanou v žádosti o platbu a součtem vykázané plochy a celkové plochy nevykázaných pozemků je větší než 3 % vykázané plochy, celková částka podpory na opatření týkající se plochy splatná tomuto příjemci v daném roce se sníží až o 3 % v závislosti na závažnosti opomenutí.
První pododstavec se nepoužije, pokud všechny dotčené zemědělské oblasti byly příslušným orgánům vykázány v rámci:
a)
integrovaného systému uvedeného v článku 15 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo
b)
jiných administrativních a kontrolních systémů, které v souladu s článkem 26 uvedeného nařízení zaručují slučitelnost s integrovaným systémem.
2. Pro účely tohoto článku se plochy vykázané příjemcem, na které dostává stejnou míru podpory v rámci určitého opatření týkajícího se plochy, považují za jednu skupinu plodin. Pokud se používají postupně klesající částky podpory, bere se v úvahu průměr těchto hodnot vázaných k příslušným vykázaným plochám.
3. Pokud je zjištěná plocha s určitou skupinou plodin větší než plocha vykázaná v žádosti o platbu, použije se pro výpočet podpory vykázaná plocha.
Pokud plocha vykázaná v žádosti o platbu překročí plochu zjištěnou pro danou skupinu plodin, vypočítá se podpora na základě plochy zjištěné pro tuto skupinu plodin.
Pokud je však v rámci opatření rozdíl mezi celkovou zjištěnou plochou a celkovou plochou vykázanou v žádosti o platbu menší nebo roven 0,1 hektaru, považuje se zjištěná plocha za rovnu vykázané ploše. Pro tento výpočet se bere v úvahu pouze vykázání větší rozlohy ploch na úrovni stejné skupiny plodin.
Třetí pododstavec se nepoužije, činí-li rozdíl více než 20 % celkové plochy vykázané pro platby.
Pokud byl pro plochu způsobilou pro podporu stanoven maximální limit nebo strop, sníží se počet hektarů vykázaný v žádosti o platbu na tento limit nebo strop.
4. Pokud stejná plocha slouží jako podklad pro žádost o platbu v rámci více než jednoho opatření týkajícího se plochy, zohlední se tato plocha pro každé opatření zvlášť.
5. V případě uvedeném v odst. 3 druhém pododstavci se podpora vypočte na základě zjištěné plochy snížené o dvojnásobek zjištěného rozdílu, pokud tento rozdíl přesahuje buď 3 %, nebo dva hektary, ale nepřevyšuje 20 % zjištěné plochy.
Pokud je rozdíl větší než 20 % zjištěné plochy, neposkytne se pro dotyčnou skupinu plodin žádná podpora.
Pokud rozdíl přesahuje 50 %, je příjemce rovněž vyloučen z poskytování podpory do výše, která odpovídá rozdílu mezi plochou vykázanou v žádosti o platbu a zjištěnou plochou.
6. Pokud rozdíly mezi plochou vykázanou v žádosti o platbu a zjištěnou plochou, jak je uvedeno v odst. 3 druhém pododstavci, vyplývají z úmyslně vykázané větší plochy, příjemci se za dotyčný kalendářní rok a dotyčné opatření týkající se plochy neposkytne podpora, na kterou by měl podle uvedeného pododstavce nárok, pokud je rozdíl větší než 0,5 % zjištěné plochy nebo více než jeden hektar.
Pokud je rozdíl větší než 20 % zjištěné plochy, je příjemce rovněž vyloučen z poskytování podpory do výše, která odpovídá rozdílu mezi plochou vykázanou v žádosti o platbu a zjištěnou plochou.
7. Částka vyplývající z vyloučení stanovených v odst. 5 třetím pododstavci a odst. 6 druhém pododstavci tohoto článku se odečte v souladu s článkem 5b nařízení Komise (ES) č. 885/2006 (8). Pokud nemůže být částka v souladu s uvedeným článkem plně odečtena během tří kalendářních let po kalendářním roce zjištění, nevyrovnaný zůstatek se stornuje.
Článek 17
Snížení a vyloučení ve vztahu k počtu zvířat
1. Pro účely tohoto článku se skot na jedné straně a ovce a kozy na straně druhé posuzují samostatně.
V případě zvířat jiných než těch, která jsou uvedena v prvním pododstavci, stanoví členské státy vhodný systém snížení a vyloučení.
2. Pokud platí individuální limit nebo individuální strop, musí se počet zvířat vykázaných v žádosti o platbu snížit až na limit nebo strop stanovený pro dotyčného příjemce.
V žádném případě nelze poskytnout podporu na vyšší počet zvířat, než je vykázáno v žádosti o platbu.
Pokud je počet zvířat vykázaný v žádosti o platbu vyšší než počet zvířat zjištěných při správních kontrolách nebo kontrolách na místě, vypočítá se podpora na základě počtu zjištěných zvířat.
3. Skot, který ztratil jednu ze dvou ušních značek, se považuje za zjištěný za předpokladu, že ho lze jednoznačně a jednotlivě identifikovat podle ostatních prvků systému pro identifikaci a evidenci skotu.
Pokud se nesrovnalosti týkají chybných záznamů do evidence skotu nebo do zvířecích pasů, považuje se dotyčný skot za nezjištěná zvířata pouze v případě, že jsou takové chyby zjištěny alespoň při dvou kontrolách v průběhu 24 měsíců. Ve všech ostatních případech se dotyčná zvířata považují za nezjištěná již po prvním zjištění nesrovnalosti.
Ustanovení čl. 3 odst. 4 tohoto nařízení se použijí na záznamy a oznámení v systému pro identifikaci a registraci skotu.
4. V případě uvedeném v odst. 2 třetím pododstavci se celková částka podpory, na niž má příjemce nárok na základě opatření, sníží o procentní podíl, který se stanoví v souladu s odstavcem 6, pokud jsou nesrovnalosti zjištěny nejvýše u tří zvířat.
5. Pokud jsou nesrovnalosti zjištěny u více než tří zvířat, bude celková částka podpory, na kterou má příjemce v rámci opatření nárok, snížena o:
a)
procentní podíl, který se stanoví v souladu s odstavcem 6, pokud uvedený procentní podíl není vyšší než 10 %;
b)
dvojnásobek procentního podílu stanoveného v souladu s odstavcem 6, pokud je procentní podíl vyšší než 10 %, ale nepřesahuje 20 %.
Pokud je procentní podíl vyšší než 20 %, neposkytne se na dané opatření žádná podpora.
Pokud procentní podíl činí více než 50 %, je příjemce rovněž vyloučen z poskytování podpory do výše, která odpovídá rozdílu mezi počtem vykázaných zvířat a počtem zjištěných zvířat v souladu s odst. 2 třetím pododstavcem. Částka vyplývající z vyloučení se odečte v souladu s článkem 5b nařízení (ES) č. 885/2006. Pokud nemůže být částka v souladu s uvedeným článkem plně odečtena během tří kalendářních let po kalendářním roce, kdy došlo k zjištění, nevyrovnaný zůstatek se stornuje.
6. Pro stanovení procentních podílů uvedených v odstavcích 4 a 5 se počet zvířat, u kterého byly zjištěny nesrovnalosti, vydělí počtem zjištěných zvířat.
V případě použití čl. 16 odst. 3 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1122/2009 zvířata, pro která lze potenciálně poskytnout podporu a která nejsou řádně identifikována nebo evidována v systému pro identifikaci a evidenci skotu, jsou považována za zvířata, u kterých byly zjištěny nesrovnalosti.
7. Pokud rozdíl mezi vykázaným počtem zvířat a zjištěným počtem v souladu s odst. 2 třetím pododstavcem vyplývá z úmyslných nesrovnalostí, neposkytne se v rámci daného opatření žádná podpora.
Pokud procentní podíl stanovený podle odstavce 6 činí více než 20 %, je příjemce navíc rovněž vyloučen z poskytování podpory do výše částky, která odpovídá rozdílu mezi počtem vykázaných zvířat a počtem zvířat zjištěných v souladu s odst. 2 třetím pododstavcem. Částka vyplývající z vyloučení se odečte v souladu s článkem 5b nařízení (ES) č. 885/2006. Pokud nemůže být částka plně odečtena během tří kalendářních let po kalendářním roce zjištění, nevyrovnaný zůstatek se stornuje.
Článek 18
Snížení a vyloučení v případě nedodržení jiných kritérií způsobilosti, závazků a souvisejících povinností
1. Požadovaná podpora se sníží či zamítne, pokud nejsou splněny následující povinnosti a kritéria:
a)
v případě opatření uvedených v čl. 36 písm. a) bodech iv) a v) a v písm. b) bodě v) nařízení (ES) č. 1698/2005 odpovídající závazné normy a minimální požadavky pro používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin, jiné příslušné povinné požadavky uvedené v čl. 39 odst. 3, čl. 40 odst. 2 a čl. 47 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005, dále pak závazky, jež jdou nad rámec uvedených norem a požadavků; nebo
b)
kritéria způsobilosti, jež se nevztahují na velikost plochy nebo počet vykázaných zvířat.
V případě víceletých závazků se snížení, vyloučení a navrácení podpory rovněž použijí na částky, které již byly pro uvedený závazek vyplaceny v předchozích letech.
2. Členský stát získá zpět a/nebo odmítne podporu nebo určí částku, o kterou bude podpora snížena, zejména na základě závažnosti, rozsahu a trvalost zjištěného porušení.
Závažnost porušení závisí zejména na závažnosti z něj vyplývajících důsledků, přičemž se zohlední cíle nedodržených kritérií.
Rozsah porušení závisí zejména na účinku, který porušení vyvolává u operace jako celku.
Zda je porušení trvalé, závisí zejména na délce trvání účinku nebo na možnosti ukončení tohoto účinku rozumnými prostředky.
3. Pokud porušení vyplývá z úmyslných nesrovnalostí, je příjemce vyloučen z dotyčného opatření jak v kalendářním roce, kdy došlo k zjištění, tak v následujícím kalendářním roce.
Oddíl II
Podmíněnost
Pododdíl I
Kontrola
Článek 19
Obecná pravidla
1. Aniž je dotčen čl. 51 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005, se „podmíněností“ rozumí dodržení povinných požadavků na hospodaření a dobrého zemědělského a environmentálního stavu uvedených v čl. 50a odst. 1 uvedeného nařízení a minimální požadavky na používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin podle čl. 51 odst. 1 druhého pododstavce uvedeného nařízení.
2. Ustanovení článku 22 nařízení (ES) č. 73/2009 a čl. 2 druhého pododstavce bodů 2) a 32) až 37), článků 8, 47, 48, 49, článku 50 s výjimkou odst. 1 prvního pododstavce, čl. 51 odst. 1, 2 a 3, článků 52, 53, 54, čl. 70 odst. 3, 4, 6 a 7 a článků 71 a 72 nařízení (ES) č. 1122/2009 se s ohledem na podmíněnost použijí přiměřeně.
3. Pro výpočet snížení uvedeného v článku 21 tohoto nařízení se minimální požadavky pro používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin uvedené v čl. 39 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 považují za součást oblasti životní prostředí a oblasti veřejné zdraví, zdraví zvířat a rostlin, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009. Oba minimální požadavky se považují za „akt“ ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 33) nařízení (ES) č. 1122/2009.
Článek 20
Kontroly na místě
1. Příslušný kontrolní orgán v případě požadavků a norem, za které odpovídá, provádí kontroly na místě u alespoň 1 % všech příjemců, kteří podali žádosti o platbu podle čl. 36 písm. a) bodů i) až v) a písm. b) bodů i), iv) a v) nařízení (ES) č. 1698/2005.
2. Vzorky příjemců, kteří mají být zkontrolováni podle odstavce 1, mohou být vybrány ze souboru příjemců, kteří již byli vybráni podle článku 12 tohoto nařízení a na něž se vztahují příslušné požadavky a normy, nebo ze všech příjemců, kteří podali žádosti o platbu podle čl. 36 písm. a) bodů i) až v) a písm. b) bodů i), iv) a v) nařízení (ES) č. 1698/2005 a kteří jsou povinni splnit příslušné požadavky nebo normy.
3. Pokud se tím zvýší účinnost kontrolního systému, může se použít kombinace postupů stanovených v odstavci 2.
4. Pokud akty a normy pro podmíněnost vyžadují, aby kontroly na místě nebyly předem oznámeny, použije se stejný požadavek rovněž v případě kontrol na místě týkajících se podmíněnosti.
Pododdíl II
Snížení a vyloučení
Článek 21
Snížení a vyloučení
Aniž je dotčen čl. 51 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud je zjištěno porušení, uplatní se snížení a vyloučení podle čl. 19 odst. 2 tohoto nařízení na celkovou částku podpory podle čl. 36 písm. a) bodů i) až v) a písm. b) bodů i), iv) a v) nařízení (ES) č. 1698/2005, která byla nebo má být poskytnuta dotyčnému příjemci po podání žádostí o platbu, které podal nebo podá v průběhu kalendářního roku, kdy došlo k zjištění.
Oddíl III
Pořadí snížení
Článek 22
Pořadí snížení
Pokud se použije vícero snížení, pak se použijí v následujícím pořadí:
-
nejprve podle čl. 16 odst. 5 a 6 a čl. 17 odst. 4 a 5 tohoto nařízení;
-
poté podle článku 18 tohoto nařízení;
-
poté v případě opožděného podání podle článku 23 nařízení (ES) č. 1122/2009;
-
poté podle čl. 16 odst. 1 tohoto nařízení;
-
poté podle článku 21 tohoto nařízení;
-
nakonec podle čl. 16 odst. 7 a čl. 17 odst. 7 tohoto nařízení.
HLAVA II
PODPORA ROZVOJE VENKOVA PODLE OSY 1 A OSY 3 A NĚKTERÁ OPATŘENÍ PODLE OSY 2 A OSY 4
KAPITOLA I
Úvodní ustanovení
Článek 23
Oblast působnosti
Tato hlava se použije na výdaje podle nařízení (ES) č. 1698/2005, na které se nevztahuje hlava I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Kontrola, snížení a vyloučení
Oddíl I
Kontrola
Pododdíl I
Obecná ustanovení
Článek 24
Administrativní kontroly
1. Administrativní kontroly se provádějí u všech žádostí o podporu, žádostí o platbu nebo jiných prohlášení, které má příjemce nebo třetí strana předložit, a zahrnují všechny prvky, které lze a je vhodné kontrolovat administrativními prostředky. V rámci těchto postupů se zajistí zaznamenávání prováděných kontrol, výsledků ověřování a opatření přijatých v případě rozporů.
2. Administrativní kontroly žádostí o podporu zahrnují zejména ověření:
a)
způsobilosti operace, u které se žádá o podporu;
b)
dodržení výběrových kritérií stanovených v programu rozvoje venkova;
c)
souladu operace, u které se žádá o podporu, s použitelnými vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Unie týkajícími se v relevantních případech zejména veřejných zakázek, státních podpor a ostatních příslušných závazných norem zavedených vnitrostátními právními předpisy nebo programy rozvoje venkova;
d)
přiměřenosti předložených nákladů, která se hodnotí pomocí vhodného systému hodnocení, jako např. referenčních nákladů, porovnání různých nabídek nebo hodnotícího výboru;
e)
spolehlivosti žadatele s odkazem na předchozí spolufinancované operace prováděné od roku 2000.
3. Administrativní kontroly žádostí o platbu zahrnují především, a je-li to vhodné v případě dotčené žádosti, ověření:
a)
dodávek spolufinancovaných produktů a služeb;
b)
zda byly skutečně vynaloženy uplatňované výdaje;
c)
dokončené operace ve srovnání s operací, u které se žádalo o podporu a na kterou byla podpora poskytnuta.
4. Administrativní kontroly investičních operací zahrnují alespoň jednu návštěvu podporované operace nebo lokality, do níž plynou investice, aby bylo ověřeno uskutečnění investice.
Členský stát se však může na základě řádně podložených důvodů rozhodnout takové návštěvy neprovádět. Zmíněné důvody jsou následující:
a)
operace je součástí vzorku pro kontrolu na místě, která se provádí podle článku 25;
b)
předmětná operace představuje malou investici;
c)
členský stát má za to, že riziko nesplnění podmínek pro poskytnutí podpory je nízké nebo že riziko toho, že investice nebyla uskutečněna, je nízké.
Rozhodnutí uvedené v druhém pododstavci a jeho odůvodnění se zaeviduje.
5. Administrativní kontroly zahrnují postupy pro zamezení neoprávněnému dvojímu financování z jiných režimů podpor Unie nebo vnitrostátních režimů podpor a za jiná programová období. Pokud financování z jiných zdrojů existuje, zajistí uvedené kontroly, aby celková přijatá podpora nepřekročila maximální přípustné horní hranice podpor.
6. Platby příjemců musí být doloženy fakturami a doklady o platbě. Není-li to možné, budou platby doloženy doklady stejné průkazní hodnoty.
Článek 25
Kontroly na místě
1. Členské státy organizují kontroly schválených operací na místě na základě určení vhodného vzorku. Tyto kontroly se pokud možno provádějí před vyplacením konečné platby na operaci.
2. Výdaje, na které se vztahují kontroly na místě, představují nejméně 4 % výdajů uvedených v článku 23, jež jsou financovány z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a jež každý kalendářní rok vyplácí platební agentura. Zohledňují se pouze kontroly provedené do konce daného roku.
Během celého programového období představují výdaje, na které se vztahují kontroly, nejméně 5 % výdajů financovaných z EZFRV.
3. Vzorek schválených operací, který má být kontrolován podle odstavce 1, se vybírá zejména podle:
a)
potřeby kontrolovat vhodnou kombinaci druhů a velikostí operací;
b)
rizikových faktorů zjištěných na základě vnitrostátních kontrol nebo kontrol Unie;
c)
potřeby zachovat rovnováhu mezi osami a opatřeními;
d)
potřeby náhodně zvolit mezi 20 % a 25 % výdajů.
4. Inspektoři provádějící kontrolu na místě se neúčastní administrativních kontrol téže operace.
Článek 26
Obsah kontrol na místě
1. Členské státy kontrolami na místě ověřují:
a)
zda žádosti o platbu, které příjemce podal, lze doložit účetními nebo jinými doklady, a pokud je to nutné včetně kontroly přesnosti údajů v žádosti o platbu, jež se provede na základě údajů či obchodních dokladů vedených třetími stranami;
b)
zda u dostatečného počtu výdajových položek povaha a časové zařazení dotčeného výdaje jsou v souladu s předpisy Unie a zda odpovídají schváleným specifikacím operace a skutečně provedeným pracím či skutečně poskytnutým službám;
c)
zda využití nebo zamýšlené využití operace je v souladu s popisem využití uvedeným v žádosti o podporu;
d)
zda byly veřejně financované operace uskutečněny v souladu s pravidly a politikami Unie, zejména s pravidly pro nabídková řízení a s příslušnými závaznými normami zavedenými vnitrostátními právními předpisy nebo programy rozvoje venkova.
2. Předmětem kontrol na místě ohledně žádostí o platbu vybraných ke kontrole, jak je uvedeno v čl. 25 odst. 3 tohoto nařízení, jsou veškeré závazky a povinnosti příjemce, které lze v době návštěvy zkontrolovat.
3. Kromě výjimečných případů, které musí být řádně zaznamenány a vysvětleny vnitrostátními orgány, zahrnují kontroly na místě návštěvu operace nebo, pokud je operace nehmotná, návštěvu jejího organizátora.
4. Pouze kontroly, jež plně splňují požadavky tohoto článku, lze započítat do dosažení míry kontrol podle čl. 25 odst. 2.
Článek 27
Zpráva o kontrole
1. O každé kontrole na místě a následné kontrole provedené podle tohoto oddílu se vyhotoví zpráva o kontrole, která umožní přezkoumat podrobnosti provedených kontrol. Tato zpráva uvádí zejména:
a)
zkontrolovaná opatření a žádosti;
b)
přítomné osoby;
c)
zda příjemce obdržel oznámení o návštěvě, a pokud ano, jak dlouho předem;
d)
výsledky kontrol a případné konkrétní připomínky;
e)
další kontrolní opatření, která je třeba provést.
2. Příjemce může zprávu podepsat, aby potvrdil svou přítomnost při kontrole, a připojit k ní své připomínky. Pokud byly zjištěny nesrovnalosti, příjemce obdrží kopii zprávy o kontrole.
Pododdíl II
Doplňkové kontrolní předpisy pro zvláštní opatření
Článek 28
Mladí zemědělci
V případě opatření podle čl. 22 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy prostřednictvím administrativních kontrol a u vybraných případů kontrolami na místě ověří soulad s podnikatelským plánem podle čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1974/2006.
Článek 28a
Předčasný odchod do důchodu
V případě opatření podle článku 23 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy po převodu hospodářství ověří soulad s požadavky podle čl. 23 odst. 2 písm. b) a čl. 23 odst. 3 uvedeného nařízení. Členské státy mohou upustit od kontrol na místě po prvním vyplacení podpory za předpokladu, že administrativní kontroly, včetně vhodných křížových kontrol, a to zejména ve srovnání s informacemi obsaženými v elektronické databázi uvedené v článku 16 nařízení (ES) č. 73/2009, poskytují nezbytnou záruku legality a správnosti plateb.
Článek 28b
Režimy pro podporu kvality potravin uznávané členskými státy
Platební agentury mohou v případě opatření podle článku 32 nařízení (ES) č. 1698/2005 případně použít důkazy získané od jiných útvarů, subjektů či organizací, kterými se ověří dodržování kritérií způsobilosti. Měly by však mít jistotu, že tyto útvary, subjekty či organizace pracují na takové úrovni, která jim umožňuje dostatečně kontrolovat dodržování kritérií způsobilosti.
Článek 28c
Částečně soběstačné hospodaření
V případě opatření podle článku 34 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy prostřednictvím administrativních kontrol a u vybraných případů kontrolami na místě ověří plnění podnikatelského plánu podle odstavce 2 uvedeného článku.
Článek 28d
Seskupení producentů
V případě opatření podle článku 35 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy poté, co ověří, že seskupení splňuje kritéria podle odstavce 1 uvedeného článku a podle vnitrostátních pravidel, seskupení producentů uznají. Po uznání seskupení je třeba alespoň jednou za pět let kontrolou na místě ověřit, že trvale splňuje kritéria pro uznání.
Článek 28e
Hospodářství procházející restrukturalizací
V případě opatření podle článku 35a nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy prostřednictvím správních kontrol a u vybraných případů kontrolami na místě posoudí plnění podnikatelského plánu podle odstavce 2 uvedeného článku.
Článek 28f
Leader
1. Členský stát provádí vhodný systém dohledu nad místními akčními skupinami.
2. V případě výdajů vzniklých podle čl. 63 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou členské státy formálním aktem pověřit prováděním administrativních kontrol podle článku 24 tohoto nařízení místní akční skupiny. Členský stát však zůstává odpovědný za ověření, zda místní akční skupiny mají administrativní a kontrolní schopnosti pro vykonávání této práce.
V případě pověření uvedeném v prvním pododstavci členské státy vykonávají pravidelné kontroly operací prováděných místními akčními skupinami, včetně kontrol účetnictví a opakování vybraných administrativních kontrol.
Členské státy rovněž provádějí kontroly na místě podle článku 26 tohoto nařízení. Ve vzorku schválených operací, který má být kontrolován v rámci kontrol na místě podle čl. 25 odst. 1 tohoto nařízení, výdaje na program Leader představují nejméně stejný procentní podíl, jaký má na výdajích uvedených v článku 23 tohoto nařízení.
3. V případě výdajů vzniklých podle čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 provádí kontroly osoba nezávislá na příslušné místní akční skupině.
Článek 28g
Úrokové subvence
V případě výdajů vzniklých podle článku 49 nařízení (ES) č. 1974/2006 se administrativní kontroly a kontroly na místě provádějí s ohledem na příjemce a závisejí na tom, zda příslušná operace byla uskutečněna. Analýza rizika podle čl. 25 odst. 3 písm. b) tohoto nařízení se u příslušné operace provede alespoň jednou na základě diskontované hodnoty subvence.
Členské státy navíc prostřednictvím administrativních kontrol a v případě potřeby návštěvami u zprostředkujících finančních institucí a u příjemců zajistí, že platby zprostředkujícím finančním institucím jsou v souladu s právními předpisy Unie a s dohodami uzavřenými mezi platebními agenturami členských států a zprostředkujícími finančními institucemi, jak stanoví článek 49 nařízení (ES) č. 1974/2006.
Článek 28h
Další činnosti finančního inženýrství
V případě výdajů vzniklých podle článku 50 nařízení (ES) č. 1974/2006 členské státy prostřednictvím administrativních kontrol a v případě potřeby návštěvami u fondů či jejich sponzorů zajistí, že jsou splněny podmínky stanovené v článcích 51 a 52 uvedeného nařízení. Zejména ověří, že fondy jsou náležitě využívány a že plánovací období je na konci řádně uzavřeno.
Pododdíl III
Následné kontroly
Článek 29
Následné kontroly
1. Následné kontroly se provádějí u investičních operací s cílem ověřit dodržování závazků podle čl. 72 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo popsaných v programu rozvoje venkova.
2. Následné kontroly se každý kalendářní rok týkají alespoň 1 % výdajů z EZFRV na investiční operace, na něž se stále vztahují závazky podle odstavce 1 a na které byla provedena konečná platba z EZFRV. Zohledňují se pouze kontroly provedené do konce daného roku.
3. Vzorek operací, jež mají být zkontrolovány podle odstavce 1, se zakládá na analýze rizik a finančního dopadu různých operací, skupin operací či opatření. Část vzorku se vybírá náhodně.
Oddíl II
Snížení a vyloučení
Článek 30
Snížení a vyloučení
1. Platby se vypočtou podle toho, co je během administrativních kontrol shledáno způsobilým.
Členský stát přezkoumá žádost o platbu, kterou přijal od příjemce, a určí částky způsobilé k podpoře. Určí:
a)
částku, která má být příjemci vyplacena výlučně na základě žádosti o platbu;
b)
částku, která má být příjemci vyplacena po přezkoumání způsobilosti žádosti o platbu.
Pokud částka určená podle písmene a) přesahuje částku určenou podle písmene b) o více než 3 %, použije se na částku určenou podle písmene b) snížení. Toto snížení se rovná rozdílu mezi těmito dvěma částkami.
Pokud však příjemce může prokázat, že k zahrnutí nezpůsobilé částky nedošlo jeho vinou, snížení se nepoužije.
2. Zjistí-li se, že příjemce úmyslně podal nepravdivé prohlášení, je dotyčná operace vyloučena z podpory z EZFRV a všechny na tuto operaci již vyplacené částky budou požadovány zpět. Příjemce je navíc vyloučen z poskytování podpory v rámci téhož opatření během kalendářního roku zjištění a během následujícího kalendářního roku.
3. Snížení a vyloučení podle odstavců 1 a 2 se obdobně použijí na nezpůsobilé výdaje zjištěné během kontrol podle článků 25 a 29.
ČÁST III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Podávání zpráv
Členské státy zasílají Komisi každý rok do 15. července zprávu:
a)
o výsledcích kontrol žádostí o platby podaných podle hlavy I během předcházejícího kalendářního roku, s uvedením především těchto údajů:
i)
počet žádostí o platby za každé opatření, celková kontrolovaná částka u těchto žádostí, jakož i celková plocha a celkový počet zvířat, na něž se vztahují kontroly podle článků 11, 12 a 20;
ii)
u podpory „na plochu“ celková plocha v členění podle jednotlivých režimů podpory;
iii)
u opatření týkajících se zvířat celkový počet zvířat v členění podle jednotlivých režimů podpory;
iv)
výsledek provedených kontrol s uvedením snížení a vyloučení uplatněných podle článků 16, 17, 18 a 21;
b)
o kontrolách a výsledcích kontrol žádostí o platbu vykonaných podle článků 24 a 25 v případě plateb uskutečněných během předchozího kalendářního roku;
c)
o kontrolách a výsledcích kontrol vykonaných podle článků 28 a 29 během předchozího kalendářního roku.
Článek 32
Kontroly ze strany Komise
Na podporu vyplácenou podle nařízení (ES) č. 1698/2005 se použije čl. 27 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009.
Článek 33
Oznamování kontrol platebním agenturám
1. Pokud kontroly neprovádí příslušná platební agentura, zajistí členský stát, aby platební agentura byla o prováděných kontrolách a jejich výsledcích dostatečně informována. Platební agentura si sama určí, jaké informace potřebuje. O každé provedené kontrole mohou být poskytnuty informace ve formě zprávy nebo případně ve formě souhrnné zprávy.
2. K dispozici musí být dostatečná auditní stopa. Orientační popis požadavků na dostatečnou auditní stopu je uveden v příloze I.
3. Platební agentura je oprávněna ověřit kvalitu kontrol prováděných jinými subjekty a má právo na všechny další informace, které potřebuje k vykonávání svých funkcí.
Článek 34
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 1975/2006 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2011.
Nadále se však použije v případě žádostí o platbu, které byly podány před 1. lednem 2011.
2. Odkazy na nařízení (ES) č. 1975/2006 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze II tohoto nařízení.
Článek 35
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. ledna 2011.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 65/2011
z dne 27. januarja 2011
o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede izvajanja kontrolnih postopkov in navzkrižne skladnosti v zvezi z ukrepi podpore za razvoj podeželja
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (1) ter zlasti člena 51(4), člena 74(4) in člena 91 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Z Uredbo Komisije (ES) št. 1122/2009 z dne 30. novembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kmete, določenih z navedeno uredbo, ter za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, določene za sektor vina (2) je bila razveljavljena in nadomeščena Uredba Komisije (ES) št. 796/2004 z dne 21. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z uredbama Sveta (ES) št. 1782/2003 in (ES) št. 73/2009, ter za izvajanje navzkrižne skladnosti, določene z Uredbo Sveta (ES) št. 479/2008 (3)
(2)
Uredba Komisije (ES) št. 1975/2006 z dne 7. decembra 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede izvajanja kontrolnih postopkov in navzkrižne skladnosti v zvezi z ukrepi podpore za razvoj podeželja (4) vsebuje številna sklicevanja na administrativna in kontrolna pravila iz razveljavljene Uredbe (ES) št. 796/2004. Treba je upoštevati spremembe teh administrativnih in kontrolnih pravil, uvedene z Uredbo (ES) št. 1122/2009, pri tem pa upoštevati načela iz Uredbe (ES) št. 1975/2006. Za zagotovitev koherentnosti, jasnosti in poenostavitve je poleg tega treba nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1975/2006 spremeniti, da bi bilo sklicevanj na Uredbo (ES) št. 1122/2009 čim manj. Zato je primerno Uredbo (ES) št. 1975/2006 razveljaviti in nadomestiti.
(3)
Države članice morajo vzpostaviti kontrolni sistem, ki bo zagotavljal izvajanje vseh potrebnih pregledov za učinkovito preverjanje skladnosti s pogoji za dodelitev podpore. Vsa merila o izpolnjevanju pogojev, določena z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo ali s programi razvoja podeželja, morajo biti takšna, da jih je mogoče nadzorovati s skupino preverljivih kazalnikov.
(4)
Izkušnje kažejo, da se je integrirani administrativni in kontrolni sistem (v nadaljnjem besedilu: IAKS) iz poglavja 4 naslova II Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (5) izkazal za učinkovit in gospodaren način izvajanja shem neposrednih plačil. Kar zadeva ukrepe v zvezi s površino in živalmi iz osi 2 v oddelku 2 poglavja I naslova IV Uredbe (ES) št. 1698/2005, morajo zato administrativna in kontrolna pravila ter z njimi povezane določbe v zvezi z znižanji in izključitvami ob napačnih prijavah upoštevati načela IAKS, zlasti v Uredbi (ES) št. 1122/2009.
(5)
Za nekatere ukrepe podpore iz osi 2 in enakovredno podporo iz osi 4 iz oddelkov 2 oziroma 4 poglavja I naslova IV Uredbe (ES) št. 1698/2005 je administrativna in kontrolna pravila treba prilagoditi njihovim posebnim značilnostim. Enako velja za ukrepe podpore iz osi 1 in 3 iz oddelkov 1 oziroma 3 istega poglavja in enakovredno podporo iz osi 4. Zato je treba sprejeti posebne določbe za te ukrepe podpore.
(6)
Da bi zagotovili, da lahko vsi nacionalni upravni organi organizirajo učinkovito integrirano kontrolo vseh površin, za katere se zahteva plačilo na podlagi osi 2 in na podlagi shem pomoči na površino, zajetih v Uredbi (ES) št. 1122/2009, je treba zahtevke za plačilo za ukrepe v zvezi s površino iz osi 2 vložiti v istem roku kot enotni zahtevek iz poglavja I naslova II dela II navedene uredbe.
(7)
Da bi zagotovili odvračilni učinek kontrole, se plačila praviloma ne smejo izvesti pred zaključkom pregledov izpolnjevanja pogojev. Po zaključku administrativnih pregledov pa je vseeno primerno dovoliti plačila do določene vrednosti. Pri določitvi navedene vrednosti je treba upoštevati tveganje preplačila.
(8)
Kontrolna pravila, določena v tej uredbi, morajo upoštevati posebne značilnosti zadevnih ukrepov iz osi 2. Zaradi jasnosti je zato treba določiti posebna pravila.
(9)
Države članice lahko za preverjanje skladnosti z merili o izpolnjevanju pogojev uporabijo dokaze, ki so jih prejele od drugih služb, organov ali organizacij. Imeti pa morajo zagotovilo, da služba, organ ali organizacija deluje v skladu z ustreznim standardom za kontrolo skladnosti z merili o izpolnjevanju pogojev.
(10)
Izkušnje kažejo, da je treba nekatere določbe pojasniti, zlasti glede ugotavljanja števila hektarov in živali ter znižanj, izključitev in povračil.
(11)
V skladu s členom 50a Uredbe (ES) št. 1698/2005 morajo plačila v okviru nekaterih ukrepov iz navedene uredbe spoštovati zahteve v zvezi z navzkrižno skladnostjo, kakor je določeno v poglavju 1 naslova II Uredbe (ES) št. 73/2009. Zato je primerno pravila v zvezi z navzkrižno skladnostjo uskladiti s pravili v Uredbi (ES) št. 73/2009 in Uredbi (ES) št. 1122/2009.
(12)
Izkušnje kažejo, da so za nekatere ukrepe podpore potrebne posebne določbe glede kontrole.
(13)
Potrebni so naknadni pregledi naložbenih dejavnosti, da se preveri skladnost s členom 72(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005. Določiti je treba podlago in vsebino teh pregledov.
(14)
Da bi Komisija lahko izpolnila svoje obveznosti upravljanja ukrepov, ji morajo države članice poročati o številu opravljenih pregledov in njihovih rezultatih.
(15)
Uvesti je treba nekatera splošna načela kontrole, ki zajemajo pravico Komisije do izvajanja pregledov.
(16)
Države članice morajo zagotoviti, da imajo plačilne agencije iz člena 6 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (6) dovolj informacij o pregledih, ki jih opravijo druge službe ali organi, da lahko izpolnijo svoje obveznosti iz navedene uredbe.
(17)
Da bi se izognili računovodskim težavam, do katerih bi lahko prišlo, če bi se morali za koledarsko leto 2011 uporabljati drugačni kontrolni postopki, se mora ta uredba uporabljati od 1. januarja 2011.
(18)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za razvoj podeželja -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
DEL I
PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Področje uporabe
Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje kontrolnih postopkov in navzkrižne skladnosti v zvezi s sofinanciranimi ukrepi podpore za razvoj podeželja, uvedenih na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005.
Člen 2
Opredelitev pojmov
Za namene te uredbe:
(a)
„zahtevek za podporo“ pomeni zahtevek za dodelitev podpore ali prijava v shemo iz Uredbe (ES) št. 1698/2005;
(b)
„zahtevek za plačilo“ pomeni vlogo, ki jo upravičenec predloži nacionalnim organom za plačilo;
(c)
„druga izjava“ pomeni katero koli izjavo ali dokument, razen tistih iz točk (a) in (b), ki ga mora upravičenec ali tretja oseba predložiti ali hraniti za izpolnjevanje posebnih zahtev v zvezi z nekaterimi ukrepi za razvoj podeželja.
Člen 3
Zahtevki za podporo, zahtevki za plačilo in druge izjave
1. Države članice zagotovijo ustrezne postopke za vložitev zahtevkov za podporo.
2. Za ukrepe z večletnimi obveznostmi upravičenec vloži letni zahtevek za plačilo.
Vendar lahko države članice odpravijo letne zahtevke za fizično plačilo, če uvedejo učinkovite nadomestne postopke za izvajanje administrativnih pregledov, določenih v členu 11 ali 24, kakor je primerno.
3. Zahtevek za podporo, zahtevek za plačilo ali druga izjava se lahko kadar koli v celoti ali delno umakne. Pristojni organ vodi evidenco o takih umikih.
Če je pristojni organ upravičenca že obvestil o nepravilnostih v dokumentih iz prvega pododstavka ali če ga je obvestil o svojem namenu, da opravi pregled na kraju samem, pri katerem so nato odkrite nepravilnosti, umik ni dovoljen za dele, ki jih zadevajo te nepravilnosti.
Ob umiku iz prvega pododstavka se upravičenci vrnejo v položaj, v katerem so bili, preden so predložili zadevne dokumente ali del njih.
4. Zahtevke za podporo, zahtevke za plačilo in druge izjave je v primerih, ko pristojni organ ugotovi očitne napake, mogoče kadar koli po vložitvi popraviti.
Člen 4
Splošna načela kontrole
1. Države članice vzpostavijo kontrolni sistem, ki zagotavlja izvajanje vseh potrebnih pregledov za učinkovito preverjanje skladnosti s pogoji za dodelitev podpore.
2. Države članice ne glede na posebne določbe v tej uredbi zagotovijo, da je mogoče vsa merila o izpolnjevanju pogojev, določena z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo ali s programi razvoja podeželja, pregledovati s skupino preverljivih kazalnikov, ki jih določijo države članice.
3. Države članice zagotovijo uporabo enotnega identifikacijskega sistema za vse zahtevke za podporo, zahtevke za plačilo in druge izjave, ki jih predloži isti upravičenec. To identificiranje je skladno s sistemom iz člena 15(1)(f) Uredbe (ES) št. 73/2009 za evidentiranje identitete posameznega kmeta.
4. Kadar je to ustrezno, je treba sočasno izvesti preglede na kraju samem, določene v členih 12, 20 in 25 te uredbe, ter druge preglede, predvidene v pravilih Unije glede kmetijskih subvencij.
5. Rezultati pregledov iz členov 11, 12, 24 in 25 se ocenijo, da se ugotovi, ali bi lahko morebitni problemi na splošno pomenili tveganje za druge podobne dejavnosti, upravičence ali druge organe. V oceni se ugotovijo tudi vzroki takega stanja in opredelijo morebitni nadaljnji pregled ter potrebni popravni in preventivni ukrepi.
6. Zahtevki za podporo, zahtevki za pomoč in druge izjave se zavrnejo, če upravičenci ali njihovi zastopniki preprečijo izvedbo pregleda. Zneski, ki so bili že plačani za navedene dejavnosti, se povrnejo ob upoštevanju meril iz člena 18(2) te uredbe.
7. Brez poseganja v člen 20(4) te uredbe in če namen kontrole ni ogrožen, se pregledi na kraju samem lahko napovedo. Takšna napoved je strogo omejena na najkrajše potrebno obdobje in ne sme biti daljša od 14 dni. Ne glede na to se pri pregledih na kraju samem, ki zadevajo ukrepe v zvezi z živalmi, napoved ne poda več kot 48 ur vnaprej, razen v ustrezno utemeljenih primerih.
8. Ne glede na kakršne koli posebne določbe se plačilo ne izplača upravičencem, za katere se ugotovi, da so ustvarili lažne pogoje, potrebne za pridobitev takih plačil, da bi pridobili korist v nasprotju s cilji sheme podpore.
9. Znižanja ali izključitve iz te uredbe ne vplivajo na dodatne kazni v skladu z drugimi določbami Unije ali nacionalne zakonodaje.
Člen 5
Povračilo neupravičenih plačil
1. Če pride do neupravičenega plačila, upravičenec vrne zadevni znesek skupaj z obrestmi, izračunanimi v skladu z odstavkom 2.
2. Obresti se izračunajo za obdobje od takrat, ko je upravičenec obveščen o obveznosti povračila, do dejanskega povračila ali odbitja zneska, ki ga je treba povrniti.
Uporabljena obrestna mera se izračuna v skladu z nacionalno zakonodajo, vendar ni nižja od obrestne mere, ki se uporablja za povračilo zneskov v skladu z nacionalnimi določbami.
3. Obveznost povračila iz odstavka 1 ne velja, če je prišlo do plačila zaradi napake pristojnih organov ali drugih organov in upravičenec te napake upravičeno ni mogel odkriti.
Kadar pa se napaka nanaša na dejanske elemente, pomembne za izračun zadevnega plačila, se prvi pododstavek uporablja le, če sklep o povračilu ni bil sporočen v 12 mesecih po izplačilu.
DEL II
ADMINISTRATIVNA IN KONTROLNA PRAVILA
NASLOV I
PODPORA ZA RAZVOJ PODEŽELJA ZA NEKATERE UKREPE IZ OSI 2 IN OSI 4
POGLAVJE I
Splošne določbe
Člen 6
Področje uporabe in opredelitev pojmov
1. Ta naslov se uporablja za:
(a)
podporo, dodeljeno v skladu s členom 36 Uredbe (ES) št. 1698/2005;
(b)
podporo, dodeljeno v skladu s členom 63(a) Uredbe (ES) št. 1698/2005, v zvezi z dejavnostmi, ki ustrezajo ukrepom, opredeljenim v osi 2.
Ta naslov pa ne velja za ukrepe iz člena 36(a)(vi) in (b)(vi) in (vii) ter člena 39(5) Uredbe (ES) št. 1698/2005, pa tudi za ukrepe iz člena 36(b)(i), (ii) in (iii) navedene uredbe, kar zadeva stroške zagona dejavnosti.
2. Za namene tega naslova se uporabljajo naslednje opredelitve:
(a)
„ukrep v zvezi s površino“ pomeni ukrepe ali podukrepe, za katere podpora temelji na velikosti prijavljene površine;
(b)
„ukrep v zvezi z živalmi“ pomeni ukrepe ali podukrepe, za katere podpora temelji na številu prijavljenih živali;
(c)
„ugotovljena površina“ pomeni površino parcel ali enot rabe, za katere se zahteva podpora, kot je opredeljena v skladu s členom 11 in členom 15(2), (3) in (4) te uredbe;
(d)
„ugotovljeno število živali“ pomeni število živali, določeno v skladu s členom 11 in členom 15(5) te uredbe.
Člen 7
Veljavna pravila
1. Za namene tega naslova se smiselno uporabljajo točke (1), (10) in (20) drugega pododstavka člena 2, člen 6(1), člen 10(2), členi 12, 14, 16, 20, drugi pododstavek člena 25(1) ter členi 73, 74 in 82 Uredbe (ES) št. 1122/2009. Za ukrepe iz člena 36(b)(iii), (iv) in (v) Uredbe (ES) št. 1698/2005 pa lahko države članice vzpostavijo ustrezne nadomestne sisteme za enotno identifikacijo zemljišč v okviru sistema podpore.
2. Za namene tega naslova se sklicevanje na „kmete“ iz Uredbe (ES) št. 1122/2009 razume kot sklicevanje na „upravičence“.
Člen 8
Zahtevki za plačilo
1. Za vse obveznosti ali pogodbe, ki začnejo veljati po 1. januarju 2007, se zahtevki za plačilo v zvezi z ukrepi v zvezi s površino vložijo v rokih iz člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1122/2009. Vendar se lahko države članice odločijo, da bodo to določbo uporabljale šele od leta zahtevka 2008.
2. Če država članica uporabi drugi pododstavek člena 3(2) te uredbe, se šteje, da je zahtevek za plačilo vložen v rokih iz člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1122/2009.
3. Za zahtevke za plačilo iz tega naslova se smiselno uporabljata člena 22 in 23 Uredbe (ES) št. 1122/2009. Zahtevek za plačilo poleg informacij iz člena 12(1)(d) navedene uredbe vsebuje tudi informacije iz navedene določbe v zvezi z nekmetijskimi površinami, za katere se zahteva pomoč.
Člen 9
Plačila
1. Nobeno plačilo za kateri koli ukrep ali skupino dejavnosti, ki spada na področje uporabe tega naslova, se ne izvede pred zaključkom pregledov tega ukrepa ali skupine dejavnosti glede meril o izpolnjevanju pogojev iz oddelka I poglavja II.
Države članice pa se ob upoštevanju tveganja preplačila lahko odločijo, da bodo do 75 % pomoči plačale po zaključku administrativnih pregledov iz člena 11. Delež plačila je enak za vse upravičence ukrepa ali skupino dejavnosti.
2. Kadar pregledov v zvezi z navzkrižno skladnostjo iz oddelka II poglavja II ni mogoče zaključiti pred izvedbo plačila, se zahteva povračilo kakršnih koli neupravičenih plačil v skladu s členom 5.
POGLAVJE II
Kontrola, znižanja in izključitve
Člen 10
Splošna načela
1. Države članice uporabijo integrirani administrativni in kontrolni sistem iz poglavja 4 naslova II Uredbe (ES) št. 73/2009 (v nadaljnjem besedilu: IAKS).
2. Preverjanje skladnosti z merili o izpolnjevanju pogojev je sestavljeno iz administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem.
3. Spoštovanje zahtev v zvezi z navzkrižno skladnostjo se preveri s pregledi na kraju samem in po potrebi z administrativnimi pregledi.
4. V obdobju, za katero velja obveznost, se enote rabe, za katere se dodeli pomoč, ne smejo zamenjati, razen v primerih, posebej določenih v programu razvoja podeželja.
Oddelek I
Skladnost z merili o izpolnjevanju pogojev, obveznosti in povezane obveznosti
Pododdelek I
Kontrola
Člen 11
Administrativni pregledi
1. Opravijo se administrativni pregledi vseh zahtevkov za podporo, zahtevkov za plačilo in drugih izjav, ki jih mora vložiti upravičenec ali tretja oseba, pri čemer se pregledajo vsi elementi, ki jih je mogoče in primerno administrativno kontrolirati. S postopki se zagotovi evidentiranje opravljenega kontrolnega dela, rezultatov preverjanja in sprejetih ukrepov v zvezi z neskladji.
2. Administrativni pregledi vključujejo navzkrižne kontrole, kadar je to mogoče in primerno, med drugim s podatki iz IAKS. Te navzkrižne kontrole se nanašajo vsaj na enote rabe in živali, zajete v ukrepu podpore, da se preprečijo kakršna koli neupravičena plačila pomoči.
3. Preveri se skladnost z dolgoročnimi obveznostmi.
4. Podatki o nepravilnostih, ki so rezultat navzkrižnih kontrol, se spremljajo z drugimi ustreznimi upravnimi postopki, in kadar je nujno, s pregledom na kraju samem.
5. Administrativni pregledi izpolnjevanja pogojev po potrebi upoštevajo rezultate preverjanj, ki jih opravijo druge službe, organi ali organizacije, vključene v kontrolo kmetijskih subvencij.
Člen 12
Pregledi na kraju samem
1. Skupno število pregledov na kraju samem glede zahtevkov za plačilo, vloženih v posameznem koledarskem letu, obsega vsaj 5 % vseh upravičencev, za katere se uporablja ta naslov. Vendar pa je v zvezi z ukrepom iz člena 36(a)(iv) Uredbe (ES) št. 1698/2005 to 5-odstotno stopnjo treba doseči na ravni ukrepa.
Vlagatelji zahtevkov, za katere se po administrativnih pregledih ugotovi, da ne izpolnjujejo pogojev, niso del minimalnega števila upravičencev, pregledanih v skladu s prvim pododstavkom.
2. Če pregledi na kraju samem odkrijejo bistvene nepravilnosti v zvezi z določenim ukrepom ali na določenem območju ali delu območja, pristojni organ ustrezno poveča število pregledov na kraju samem v tekočem letu in ustrezno poveča delež upravičencev, ki jih je treba pregledati na kraju samem v naslednjem letu.
3. Kontrolni vzorci pregledov na kraju samem, ki se opravijo v skladu z odstavkom 1 tega člena, se izberejo v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1122/2009. Na podlagi analize tveganja iz navedenega člena lahko države članice za pregled na kraju samem izberejo posebne ukrepe upravičencev.
4. V zvezi z upravičenci večletnih ukrepov, pri katerih plačila presegajo pet let, se lahko države članice odločijo, da po petem letu plačevanja pregledajo najmanj 2,5 % teh upravičencev.
Upravičenci, pregledani v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, se ne upoštevajo za namen prvega pododstavka odstavka 1.
Člen 13
Poročilo o kontroli
Za preglede na kraju samem iz tega pododdelka se v skladu s členom 32 Uredbe (ES) št. 1122/2009 pripravi poročilo o kontroli.
Člen 14
Splošna načela v zvezi s pregledi na kraju samem
1. Pregledi na kraju samem se porazdelijo skozi obdobje enega leta na podlagi analize tveganj, ki jih pomenijo različne obveznosti v okviru vsakega ukrepa za razvoj podeželja.
2. Pregledi ukrepov na kraju samem, izbranih za pregled v skladu s členom 12(3) te uredbe, zajemajo vse zaveze in obveznosti upravičenca, ki jih je mogoče preveriti ob obisku.
Člen 15
Sestavni deli pregledov na kraju samem in določitev območij
1. Države članice določijo merila in kontrolne metode, ki omogočajo kontrolo različnih obveznosti upravičenca za izpolnitev zahtev iz člena 48(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006 (7).
2. Kadar države članice določijo, da se nekateri elementi pregleda na kraju samem lahko izvedejo na podlagi vzorca, mora tak vzorec zagotavljati zanesljivo in reprezentativno raven kontrole. Države članice določijo merila za izbor vzorca. Če pregledi navedenega vzorca pokažejo nepravilnosti, se obseg in področje uporabe vzorca ustrezno povečata.
3. Pregledi na kraju samem pri kontroli ukrepov v zvezi s površino zajemajo vse enote rabe in nekmetijske površine, za katere se zahteva podpora.
4. Ne glede na to je lahko dejanska določitev velikosti površin za pregled na kraju samem omejena na vzorec, ki zajema vsaj 50 % površin, če ta zagotavlja zanesljivo in reprezentativno raven kontrole v zvezi s pregledano površino in zahtevano podporo. Če se pri pregledih tega vzorca odkrijejo nepravilnosti, se obseg vzorca ustrezno poveča.
5. Ugotavljanje površin in daljinsko zaznavanje se opravita v skladu s členom 34(1) do (5) in členom 35 Uredbe (ES) št. 1122/2009.
Za ukrepe iz člena 36(b)(iii), (iv) in (v) Uredbe (ES) št. 1698/2005 pa lahko države članice opredelijo ustrezna odstopanja, ki v nobenem primeru ne smejo biti večja od dvakratnih odstopanj iz člena 34(1) Uredbe (ES) št. 1122/2009.
6. Pregledi na kraju samem, povezani s kontrolo ukrepov v zvezi z živalmi, se izvedejo v skladu s členom 42 Uredbe (ES) št. 1122/2009.
Pododdelek II
Znižanja in izključitve
Člen 16
Znižanja in izključitve v zvezi z velikostjo površine
1. Če za dano leto upravičenec ne prijavi vseh kmetijskih površin in je razlika med skupno prijavljeno kmetijsko površino v zahtevku za plačilo na eni strani ter prijavljeno površino in celotno površino neprijavljenih enot rabe na drugi več kakor 3 % prijavljene površine, se celotni znesek pomoči v okviru ukrepov v zvezi s površino, ki se zadevnemu upravičencu plača za navedeno leto, zmanjša za največ 3 % glede na resnost opustitve.
Prvi pododstavek se ne uporablja, kadar se bile vse zadevne kmetijske površine prijavljene pristojnim organom v okviru:
(a)
integriranega sistema iz člena 15 Uredbe (ES) št. 73/2009, ali
(b)
drugih administrativnih in nadzornih sistemov, ki zagotavljajo združljivost z integriranim sistemom v skladu s členom 26 navedene uredbe.
2. Za namene tega člena se površine, ki jih je prijavil upravičenec in za katere prejme isto stopnjo pomoči v okviru določenega ukrepa v zvezi s površino, štejejo za eno skupino posevkov. Kadar se uporabijo zneski degresivne podpore, se upošteva povprečje teh zneskov glede na zadevne površine.
3. Če je ugotovljena površina za skupino kmetijskih rastlin večja od prijavljene v zahtevku za plačilo, se za izračun zneska pomoči uporablja prijavljena površina.
Če površina, ki je prijavljena v zahtevku za plačilo, presega površino, ugotovljeno za zadevno skupino posevkov, se pomoč izračuna na podlagi površine, ugotovljene za zadevno skupino posevkov.
Če razlika med skupno ugotovljeno površino in skupno površino, prijavljeno v zahtevku za plačilo v okviru ukrepa, znaša 0,1 hektar ali manj, pa se za ugotovljeno površino vseeno šteje, da je enaka prijavljeni površini. Pri tem izračunu se upoštevajo le čezmerne prijavljene površine na ravni skupine posevkov.
Tretji pododstavek se ne uporablja, če razlika znaša več kot 20 % skupne površine, prijavljene za plačilo.
Če je določena zgornja meja ali prag za površino, ki je upravičena do podpore, se število hektarjev, prijavljeno v zahtevku za plačilo, zmanjša do določene meje ali praga.
4. Če je ista površina podlaga za zahtevek za plačilo v okviru več kot enega ukrepa v zvezi s površino, se upošteva ločeno za vsak posamezni ukrep.
5. V primeru iz drugega pododstavka odstavka 3 se pomoč izračuna na podlagi ugotovljene površine, zmanjšane za dvakratno ugotovljeno razliko, če je ta razlika večja od 3 % ali dveh hektarov, vendar ne večja od 20 % ugotovljene površine.
Če je razlika več kakor 20 % ugotovljene površine, se za zadevno skupino posevkov ne dodeli nobena pomoč.
Če je razlika večja od 50 %, upravičenec prav tako ne prejme pomoči v znesku, ki ustreza razliki med površino, prijavljeno v zahtevku za plačilo, in ugotovljeno površino.
6. Če razlika med površino, prijavljeno v zahtevku za plačilo, in ugotovljeno površino, kot je navedeno v drugem pododstavku odstavka 3, izhaja iz namerne čezmerne prijave površine, se pomoč, do katere bi bil upravičenec upravičen v skladu z navedenim pododstavkom, ne odobri za obravnavano koledarsko leto v okviru zadevnega ukrepa v zvezi s površino, če ta razlika presega 0,5 % ugotovljene površine ali več kot en hektar.
Če je razlika večja od 20 % ugotovljene površine, upravičenec znova ne prejme pomoči v znesku, ki ustreza razliki med prijavljeno in ugotovljeno površino.
7. Znesek, ki izhaja iz izključitev iz tretjega pododstavka odstavka 5 in drugega pododstavka odstavka 6 tega člena, se izravna v skladu s členom 5b Uredbe Komisije (ES) št. 885/2006 (8). Če se znesek v skladu z navedenim členom v treh koledarskih letih po koledarskem letu ugotovitve ne izravna v celoti, se neporavnani saldo odpiše.
Člen 17
Znižanja in izključitve v zvezi s številom živali
1. Za namene tega člena se govedo ter ovce in koze obravnavajo ločeno.
Pri drugih živalih, kot so navedene v prvem pododstavku, države članice določijo ustrezen sistem znižanj in izključitev.
2. Če se uporabljajo individualne omejitve ali individualne zgornje meje, se število živali, prijavljeno v zahtevku za plačilo, zmanjša do omejitve ali zgornje meje, določene za zadevnega upravičenca.
Pomoči v nobenem primeru ni mogoče odobriti za več živali, kot jih je prijavljenih v zahtevku za plačilo.
Če število živali, prijavljeno v zahtevku za plačilo, presega število živali, ugotovljeno z administrativnim pregledom ali pregledom na kraju samem, se znesek pomoči izračuna na podlagi ugotovljenega števila živali.
3. Govedo, ki je izgubilo eno od dveh ušesnih znamk, se šteje med ugotovljeno število živali pod pogojem, da je jasno in posamično identificirano z drugimi prvinami sistema za identifikacijo in registracijo goveda.
Pri nepravilnostih, ki se nanašajo na vpise v register goveda ali potne liste za živali, se šteje, da zadevno govedo ne spada med ugotovljeno število živali samo, če se take napake ugotovijo pri vsaj dveh pregledih v 24 mesecih. V vseh drugih primerih se zadevna žival ne šteje med ugotovljeno število živali po prvi ugotovitvi.
Določbe člena 3(4) te uredbe veljajo za vpise in prijave v sistem za identifikacijo in registracijo goveda.
4. V primeru iz tretjega pododstavka odstavka 2 se skupni znesek pomoči, do katere je upravičenec upravičen v okviru ukrepa, zmanjša za delež, ki se določi v skladu z odstavkom 6, če se nepravilnosti ugotovijo za največ tri živali.
5. Če se nepravilnosti ugotovijo pri več kot treh živalih, se skupni znesek pomoči, do katere je upravičenec upravičen v okviru ukrepa, zmanjša za:
(a)
delež, ki se določi v skladu z odstavkom 6, če ta delež ne presega 10 %,
(b)
dvakratnik deleža, ki se določi v skladu z odstavkom 6, če ta delež presega10 %, vendar ne 20 %.
Če ta delež presega 20 %, se pomoč v okviru zadevnega ukrepa ne odobri.
Če ta delež presega 50 %, upravičenec znova ne prejme pomoči do zneska, ki ustreza razliki med prijavljenih številom živali in ugotovljenim številom živali v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 2. Znesek, ki izhaja iz te izključitve, se izravna v skladu s členom 5b Uredbe (ES) št. 885/2006. Če se znesek v skladu z navedenim členom v treh koledarskih letih po koledarskem letu ugotovitve ne izravna v celoti, se neporavnani saldo odpiše.
6. Za določitev deležev iz odstavkov 4 in 5 se število živali, pri katerih so ugotovljene nepravilnosti, deli z ugotovljenim številom živali.
V primeru uporabe drugega pododstavka člena 16(3) Uredbe (ES) št. 1122/2009 potencialno upravičene živali, za katere se ugotovi, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za identifikacijo in registracijo goveda, štejejo za živali, pri katerih so bile ugotovljene nepravilnosti.
7. Če razlika med prijavljenim številom živali in številom živali, ugotovljenim v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 2, izhaja iz namerno zagrešenih nepravilnosti, se pomoč v okviru zadevnega ukrepa ne odobri.
Če delež, določen v skladu z odstavkom 6, presega 20 %, upravičenec znova ne prejme pomoči do zneska, ki ustreza razliki med prijavljenih številom živali in ugotovljenim številom živali v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 2. Znesek, ki izhaja iz te izključitve, se izravna v skladu s členom 5b Uredbe (ES) št. 885/2006. Če se znesek v treh koledarskih letih po koledarskem letu ugotovitve ne izravna v celoti, se neporavnani saldo odpiše.
Člen 18
Znižanja in izključitve v primeru neizpolnjevanja drugih meril o izpolnjevanju pogojev, obveznosti in povezanih obveznosti
1. Zahtevana pomoč se zniža ali zavrne, če niso izpolnjene naslednje obveznosti in upoštevana naslednja merila:
(a)
pri ukrepih iz člena 36(a)(iv) in (v) ter (b)(v) Uredbe (ES) št. 1698/2005 zadevni obvezni standardi in minimalne zahteve za uporabo gnojil in sredstev za zaščito rastlin, druge ustrezne minimalne zahteve, kot so navedene v členu 39(3), členu 40(2) in členu 47(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005, ter obveznosti, ki presegajo te standarde in zahteve, ali
(b)
merila o izpolnjevanju pogojev, razen tistih v zvezi z velikostjo površine ali številom prijavljenih živali.
V primeru večletnih obveznosti se znižanja pomoči, izključitve in povračila uporabljajo tudi za zneske, ki so bili za zadevno obveznost plačani že v preteklih letih.
2. Država članica izterja podporo in/ali jo zavrne ali določi znesek znižanja pomoči zlasti na podlagi resnosti, obsega in stalnosti ugotovljenega neizpolnjevanja.
Resnost neizpolnjevanja je odvisna zlasti od pomena posledic neizpolnjevanja, ob upoštevanju ciljev meril, ki niso bila izpolnjena.
Obseg neizpolnjevanja je odvisen zlasti od njegovega učinka na ukrep kot celoto.
Stalnost neizpolnjevanja je odvisna zlasti od trajanja učinka ali možnosti za primerno odpravo tega učinka.
3. Če je neizpolnjevanje posledica namernih nepravilnosti, se upravičenec izključi iz zadevnega ukrepa za koledarsko leto ugotovitve in naslednje koledarsko leto.
Oddelek II
Navzkrižna skladnost
Pododdelek I
Kontrola
Člen 19
Splošna pravila
1. Brez poseganja v člen 51(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005 „navzkrižna skladnost“ pomeni skladnost z zakonskimi zahtevami o upravljanju ter načeli dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz prvega pododstavka člena 50a(1) navedene uredbe ter minimalne zahteve za uporabo gnojil in sredstev za zaščito rastlin iz drugega pododstavka člena 51(1) navedene uredbe.
2. Za navzkrižno skladnost se smiselno uporabljajo člen 22 Uredbe (ES) št. 73/2009 ter točke (2) in od (32) do (37) drugega odstavka člena 2, členi 8, 47, 48, 49, člen 50 razen prvega pododstavka odstavka 1, člen 51(1), (2) in (3), členi 52, 53, 54, člen 70(3), (4), (6) in (7) ter člena 71 in 72 Uredbe (ES) št. 1122/2009.
3. Za izračun znižanja iz člena 21 te uredbe se za minimalne zahteve za uporabo gnojil in sredstev za zaščito rastlin iz člena 39(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005 šteje, da se nanašajo na področje okolja oziroma področje zdravja ljudi, živali in rastlin, kot določa člen 5(1) Uredbe (ES) št. 73/2009. Obe minimalni zahtevi se štejeta za „akt“ v smislu točke (33) drugega odstavka člena 2 Uredbe (ES) št. 1122/2009.
Člen 20
Pregledi na kraju samem
1. Pristojni nadzorni organ v zvezi z zahtevami in standardi, za katere je odgovoren, izvede preglede na kraju samem vsaj 1 % vseh upravičencev, ki vložijo zahtevke za plačilo na podlagi člena 36(a)(i) do (v) ter (b)(i), (iv) in (v) Uredbe (ES) št. 1698/2005.
2. Vzorci upravičencev, ki bodo pregledani v skladu z odstavkom 1, se lahko izberejo iz vzorca upravičencev, ki so bili že izbrani v skladu s členom 12 te uredbe in za katere se uporabljajo zadevne zahteve ali standardi, ali iz celotne populacije upravičencev, ki so vložili zahtevke za plačilo v skladu s členom 36(a)(i) do (v) ter (b)(i), (iv) in (v) Uredbe (ES) št. 1698/2005 in ki morajo izpolnjevati zadevne zahteve ali standarde.
3. Kombinacija postopkov iz odstavka 2 se uporabi, kadar se zaradi take kombinacije poveča učinkovitost sistema kontrole.
4. Če se v aktih in standardih v zvezi z navzkrižno skladnostjo zahteva, da pregledi na kraju samem niso napovedani, ista zahteva velja tudi za preglede navzkrižne skladnosti na kraju samem.
Pododdelek II
Znižanja in izključitve
Člen 21
Znižanja in izključitve
Kadar se ugotovi neskladnost, se brez poseganja v člen 51(2) Uredbe (ES) št. 1698/2005 uporabijo znižanja in izključitve iz člena 19(2) te uredbe za celotni znesek pomoči iz člena 36(a)(i) do (v) ter (b)(i), (iv) in (v) Uredbe (ES) št. 1698/2005, ki je ali mora biti odobrena zadevnemu upravičencu na podlagi zahtevkov za plačilo, ki jih upravičenec je ali bo vložil v koledarskem letu ugotovitve.
Oddelek III
Vrstni red znižanj
Člen 22
Vrstni red znižanj
Če se uporabi več znižanj, se uporabijo po naslednjem vrstnem redu:
-
najprej v skladu s členom 16(5) in (6) ter s členom 17(4) in (5) te uredbe,
-
nato v skladu s členom 18 te uredbe,
-
nato zaradi pozne predložitve v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. 1122/2009,
-
nato v skladu s členom 16(1) te uredbe,
-
nato v skladu s členom 21 te uredbe,
-
in nazadnje v skladu s členom 16(7) in členom 17(7) te uredbe.
NASLOV II
PODPORA ZA RAZVOJ PODEŽELJA IZ OSI 1 IN OSI 3 TER NEKATERI UKREPI IZ OSI 2 IN OSI 4
POGLAVJE I
Uvodne določbe
Člen 23
Področje uporabe
Ta naslov se uporablja za izdatke v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005, za katere se ne uporablja naslov I te uredbe.
POGLAVJE II
Kontrola, znižanja in izključitve
Oddelek I
Kontrola
Pododdelek I
Splošne določbe
Člen 24
Administrativni pregledi
1. Opravijo se administrativni pregledi vseh zahtevkov za podporo, zahtevkov za plačilo ali drugih izjav, ki jih mora predložiti upravičenec ali tretja oseba, pri čemer se pregledajo vsi elementi, ki jih je mogoče in primerno administrativno kontrolirati. Postopki zahtevajo evidentiranje opravljenega kontrolnega dela, rezultatov preverjanja in sprejetih ukrepov v zvezi z neskladji.
2. Administrativni pregledi zahtevkov za podporo vključujejo zlasti preverjanje:
(a)
ali dejavnost, za katero se zahteva podpora, izpolnjuje pogoje;
(b)
izpolnjevanja izbirnih meril iz programa razvoja podeželja;
(c)
skladnosti dejavnosti, za katero se zahteva podpora, z veljavnimi nacionalnimi pravili in pravili Unije, zlasti in po potrebi o javnih naročilih, državni pomoči in drugih primernih obveznih standardih, določenih z nacionalno zakonodajo ali v programu razvoja podeželja;
(d)
smiselnosti načrtovanih stroškov, ki se oceni na podlagi ustreznega ocenjevalnega sistema, kot so referenčni stroški, primerjava različnih ponudb ali ocenjevalni odbor;
(e)
zanesljivosti vlagatelja, ob upoštevanju vseh prejšnjih sofinanciranih dejavnosti od leta 2000.
3. Administrativni pregledi zahtevkov za plačilo vključujejo zlasti, in če je to ustrezno glede na obravnavani zahtevek, preverjanje:
(a)
zagotavljanja sofinanciranih proizvodov in storitev;
(b)
resničnosti navedenih izdatkov;
(c)
zaključene dejavnosti v primerjavi z dejavnostjo, za katero je bil predložen in odobren zahtevek za podporo.
4. Administrativni pregledi naložbenih dejavnosti vključujejo najmanj en obisk dejavnosti, ki prejema podporo, ali naložbenega območja, da se preveri realizacija naložbe.
Vseeno se lahko države članice odločijo, da ne bodo opravile takih obiskov iz ustrezno utemeljenih razlogov, kot so:
(a)
dejavnost je vključena v vzorec za pregled na kraju samem, ki se opravi v skladu s členom 25;
(b)
zadevna dejavnost je majhna naložba;
(c)
država članica meni, da je tveganje, da pogoji za prejetje pomoči ne bi bili izpolnjeni, majhno ali da je tveganje, da naložba ni bila realizirana, majhno.
Odločitev iz drugega pododstavka in njena utemeljitev se evidentirata.
5. Administrativni pregledi vključujejo postopke za preprečitev nepravilnega dvojnega financiranja iz drugih shem Unije ali nacionalnih shem in iz drugih programskih obdobij. Pri financiranju iz drugih virov ti pregledi zagotavljajo, da skupna prejeta pomoč ne presega najvišjih dovoljenih zgornjih mej pomoči.
6. Plačila upravičencev se dokažejo z računi in dokaznimi dokumenti. Kadar to ni mogoče, se plačila dokažejo z listinami, ki imajo ustrezno dokazno vrednost.
Člen 25
Pregledi na kraju samem
1. Države članice organizirajo preglede odobrenih dejavnosti na kraju samem na osnovi ustreznega vzorčenja. Ti pregledi se po možnosti opravijo pred končnim plačilom za dejavnost.
2. Izdatki, v zvezi s katerimi se opravijo pregledi na kraju samem, predstavljajo vsaj 4 % izdatkov iz člena 23, ki jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in ki jih plačilna agencija plača vsako koledarsko leto. Upoštevajo se samo pregledi, opravljeni do konca obravnavanega leta.
Za celotno programsko obdobje zajeti izdatki predstavljajo vsaj 5 % izdatkov, ki jih financira EKSRP.
3. Pri izbiri vzorca odobrenih dejavnosti, ki ga je treba preveriti v skladu z odstavkom 1, se upoštevajo zlasti:
(a)
potreba po preverjanju ustrezne kombinacije dejavnosti različnih vrst in obsegov;
(b)
kakršni koli dejavniki tveganja, ugotovljeni na podlagi nacionalnih pregledov ali pregledov Unije;
(c)
potreba po ohranjanju ravnotežja med osmi in ukrepi;
(d)
potreba po naključnem izboru med 20 % in 25 % izdatkov.
4. Inšpektorji, ki opravijo pregled na kraju samem, ne smejo sodelovati v administrativnih pregledih iste dejavnosti.
Člen 26
Vsebina pregledov na kraju samem
1. Države članice si s pregledi na kraju samem prizadevajo preveriti:
(a)
ali so zahtevki za plačilo, ki jih vloži upravičenec, dokazani z računovodskimi ali drugimi dokumenti, po potrebi vključno s preverjanjem točnosti podatkov v zahtevku za plačilo na podlagi podatkov ali poslovnih dokumentov, ki jih imajo tretje osebe;
(b)
za ustrezno število stroškovnih postavk, da sta narava in časovna razporeditev zadevnih izdatkov skladni z določbami Unije in ustrezata odobrenim specifikacijam dejavnosti ter dejansko opravljenih del ali dejansko zagotovljenih storitev;
(c)
da je uporaba ali nameravana uporaba dejavnosti skladna z uporabo, opisano v zahtevku za podporo;
(d)
da se javno financirane dejavnosti izvajajo v skladu s pravili in politikami Unije, zlasti pravili o javnih razpisih ter ustreznimi obveznimi standardi, določenimi z nacionalno zakonodajo ali v programu razvoja podeželja.
2. Pregledi na kraju samem zahtevkov za plačilo, izbranih za pregled v skladu s členom 25(3) te uredbe, zajemajo vse obveznosti upravičenca, ki jih je mogoče preveriti ob obisku.
3. Pregledi na kraju samem vključujejo obisk dejavnosti, ali če je dejavnost nematerialna, organizatorja dejavnosti, razen v izjemnih okoliščinah, ki jih nacionalni organi ustrezno evidentirajo in pojasnijo.
4. V doseženo stopnjo kontrole iz člena 25(2) se štejejo le pregledi, ki izpolnjujejo vse zahteve tega člena.
Člen 27
Poročilo o kontroli
1. Za vsak pregled na kraju samem in naknadni pregled v skladu s tem oddelkom se pripravi poročilo o kontroli, ki omogoča pregled podrobnosti izvedenih pregledov. V poročilu so navedeni zlasti:
(a)
ukrepi in zahtevki, ki so bili pregledani;
(b)
prisotne osebe;
(c)
ali je bil upravičenec uradno obveščen o obisku, in če je bil, koliko vnaprej;
(d)
rezultati pregledov, in če je ustrezno, posebna opažanja;
(e)
nadaljnji kontrolni ukrepi, ki jih je treba izvesti.
2. Upravičencu se omogoči, da podpiše poročilo in s tem potrdi svojo navzočnost pri pregledu ter doda svoje pripombe. Kadar so ugotovljene nepravilnosti, upravičenec prejme kopijo poročila o kontroli.
Pododdelek II
Dodatne določbe glede kontrole za posebne ukrepe
Člen 28
Mladi kmetje
Države članice pri ukrepu iz člena 22(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005 preverijo skladnost s poslovnim načrtom v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1974/2006 z administrativnimi pregledi in vzorčno s pregledi na kraju samem.
Člen 28a
Predčasna upokojitev
Države članice pri ukrepu iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1698/2005 preverijo skladnost z zahtevami iz člena 23(2)(b) in člena 23(3) navedene uredbe po prenosu kmetijskega gospodarstva. Države članice lahko po prvem plačilu podpore ukinejo preglede na kraju samem, pod pogojem, da administrativni pregledi, ki vključujejo ustrezne navzkrižne kontrole, zlasti z informacijami v elektronski zbirki podatkov iz člena 16 Uredbe (ES) št. 73/2009, dokazujejo, da sta zagotovljeni potrebna zakonitost in pravilnost plačil.
Člen 28b
Podpora za sheme za kakovost hrane, ki jih priznavajo države članice
Če je to ustrezno, lahko plačilne agencije pri ukrepih iz člena 32 Uredbe (ES) št. 1698/2005 uporabijo dokazila, ki jih predložijo druge službe, organi ali organizacije, da preverijo skladnost z merili o izpolnjevanju pogojev. Zagotoviti pa morajo, da služba, organ ali organizacija deluje v skladu z ustreznim standardom za kontrolo skladnosti z merili o izpolnjevanju pogojev.
Člen 28c
Delno samooskrbno kmetovanje
Države članice lahko pri ukrepu iz člena 34 Uredbe (ES) št. 1698/2005 z administrativnimi pregledi in vzorčno s pregledi na kraju samem preverijo napredek glede na poslovni načrt v skladu z odstavkom 2 navedenega člana.
Člen 28d
Skupine proizvajalcev
Države članice pri ukrepu iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1698/2005 skupino proizvajalcev priznajo po preverjanju skladnosti skupine z merili iz odstavka 1 navedenega člena in z nacionalnimi pravili. Po priznanju se stalna skladnost z merili za priznanje s pregledom na kraju samem preveri najmanj enkrat v petletnem obdobju.
Člen 28e
Kmetijska gospodarstva v postopku prestrukturiranja
Države članice lahko pri ukrepu iz člena 35a Uredbe (ES) št. 1698/2005 z administrativnimi pregledi in vzorčno s pregledi na kraju samem ocenijo napredek glede na poslovni načrt v skladu z odstavkom 2 navedenega člana.
Člen 28f
Ukrepi Leader
1. Države članice izvajajo ustrezen sistem nadzora lokalnih akcijskih skupin.
2. Države članice lahko pri izdatkih, nastalih na podlagi člena 63(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1698/2005, za izvajanje administrativnih pregledov iz člena 24 te uredbe z uradnim aktom pooblastijo lokalne akcijske skupine. Države članice pa so še naprej odgovorne za preverjanje, da imajo zadevne lokalne akcijske skupine administrativne in kontrolne zmogljivosti za opravljanje navedenega dela.
Države članice v primeru pooblastitve iz prvega pododstavka opravljajo redne kontrole dejavnosti lokalnih akcijskih skupin, vključno s knjigovodskimi pregledi in ponovnimi vzorčnimi administrativnimi pregledi.
Države članice opravljajo tudi preglede na kraju samem, kot je določeno v členu 26 te uredbe. V vzorcu odobrenih dejavnosti, ki se pregledajo na kraju samem v skladu s členom 25(1) te uredbe, mora biti delež izdatkov v zvezi z ukrepi Leader vsaj enak deležu izdatkov iz člena 23 te uredbe.
3. V primeru izdatkov, nastalih na podlagi člena 63(c) Uredbe (ES) št. 1698/2005, preglede opravijo osebe, ki so neodvisne od zadevnih lokalnih akcijskih skupin.
Člen 28g
Subvencije obrestnih mer
V primeru izdatkov, nastalih na podlagi člena 49 Uredbe (ES) št. 1974/2006, se opravijo administrativni pregledi in pregledi na kraju samem v zvezi z upravičencem in glede na realizacijo zadevne dejavnosti. Analiza tveganja v skladu s členom 25(3)(b) te uredbe vsaj enkrat zajema zadevno dejavnost na podlagi diskontirane vrednosti subvencije.
Poleg tega države članice z administrativnimi pregledi in po potrebi z obiski posredniških finančnih institucij in upravičencev na kraju samem zagotovijo, da so plačila posredniškim finančnim institucijam skladna z zakonodajo Unije in z dogovorom, ki ga skleneta plačilna agencija države članice in posredniška finančna institucija, kot je določeno v členu 49 Uredbe (ES) št. 1974/2006.
Člen 28h
Druge dejavnosti finančnega inženiringa
V primeru izdatkov, nastalih na podlagi člena 50 Uredbe (ES) št. 1974/2006, države članice z administrativnimi pregledi in po potrebi z obiski skladov ali njihovih sponzorjev na kraju samem zagotovijo, da so izpolnjeni pogoji iz členov 51 in 52 navedene uredbe. Zlasti preverijo pravilno uporabo skladov in zaključek ob koncu programskega obdobja.
Pododdelek III
Naknadni pregledi
Člen 29
Naknadni pregledi
1. Naknadni pregledi naložbenih dejavnosti se izvajajo za preverjanje izpolnjevanja obveznosti na podlagi člena 72(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005 ali obveznosti, določenih v programu razvoja podeželja.
2. Naknadni pregledi v posameznem koledarskem letu zajemajo vsaj 1 % izdatkov EKSRP za naložbene dejavnosti, za katere še vedno veljajo obveznosti iz odstavka 1 in pri katerih je bilo končno plačilo opravljeno iz EKSRP. Upoštevajo se samo pregledi, opravljeni do konca obravnavanega leta.
3. Vzorec dejavnosti, ki jih je treba pregledati v skladu z odstavkom 1, se izbere na podlagi analize tveganj in finančnega vpliva različnih dejavnosti, skupin dejavnosti ali ukrepov. Del vzorca se izbere naključno.
Oddelek II
Znižanja in izključitve
Člen 30
Znižanja in izključitve
1. Plačila se izračunajo na podlagi tistega, za kar se med administrativnimi pregledi ugotovi, da izpolnjuje pogoje.
Država članica preveri zahtevek za plačilo, ki ga prejme od upravičenca, in določi zneske, upravičene za podporo. Določi:
(a)
znesek, ki ga plača upravičencu izključno na podlagi zahtevka za plačilo;
(b)
znesek, ki ga plača upravičencu po pregledu upravičenosti zahtevka za plačilo.
Če znesek, izračunan na podlagi točke (a), presega znesek, izračunan na podlagi točke (b), za več kot 3 %, se za znesek, izračunan na podlagi točke (b), uporabi znižanje. Znesek znižanja je enak razliki med obema navedenima zneskoma.
Znižanje se ne uporabi, če upravičenec lahko dokaže, da ni odgovoren za vključitev neupravičenega zneska.
2. Če se ugotovi, da je upravičenec namerno vložil napačno prijavo, se zadevna dejavnost izključi iz podpore EKSRP in zahteva povračilo že plačanih zneskov za navedeno dejavnost. Poleg tega se upravičenec izključi iz prejemanja podpore v okviru istega ukrepa za koledarsko leto ugotovitve in naslednje koledarsko leto.
3. Znižanja in izključitve iz odstavkov 1 in 2 se smiselno uporabljajo za neupravičene izdatke, ugotovljene pri pregledih na podlagi členov 25 in 29.
DEL III
KONČNE DOLOČBE
Člen 31
Poročanje
Države članice vsako leto do 15. julija pošljejo Komisiji poročilo:
(a)
ki zajema rezultate pregledov zahtevkov za plačilo, ki so bili predloženi v okviru naslova I v prejšnjem koledarskem letu in se nanašajo predvsem na naslednje točke:
(i)
število zahtevkov za plačilo za vsak ukrep, preverjeni skupni znesek teh zahtevkov ter skupno površino in skupno število živali, zajetih v pregledih iz členov 11, 12 in 20;
(ii)
skupno površino po posamičnih shemah pomoči za podporo v zvezi s površino;
(iii)
skupno število živali po posamičnih shemah pomoči za ukrepe v zvezi z živalmi;
(iv)
rezultat izvedenih pregledov z navedbo znižanj in izključitev, uporabljenih na podlagi členov 16, 17, 18 in 21;
(b)
ki zajema preglede in rezultate pregledov zahtevkov za plačilo, ki so opravljeni v skladu s členoma 24 in 25 za plačila, izvedena v prejšnjem koledarskem letu;
(c)
ki zajema preglede in rezultate pregledov, ki so opravljeni v skladu s členoma 28 in 29 v prejšnjem koledarskem letu.
Člen 32
Kontrola, ki jo izvede Komisija
Člen 27(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 se uporablja za podporo, plačano na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005.
Člen 33
Poročanje plačilnim agencijam o pregledih
1. Kadar pregledov ne izvede pristojna plačilna agencija, država članica zagotovi, da ta plačilna agencija prejme dovolj informacij o izvedenih pregledih in njihovih rezultatih. Potrebne informacije določi plačilna agencija. Informacije se lahko predložijo v obliki poročila o vseh izvedenih pregledih, ali če je to primerno, v obliki zbirnega poročila.
2. Ohranjati je treba zadostno revizijsko sled. V Prilogi I je naveden okvirni opis zahtev za zadostno revizijsko sled.
3. Plačilna agencija ima pravico do preverjanja kakovosti pregledov, ki so jih izvedli drugi organi, in prejemanja drugih informacij, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog.
Člen 34
Razveljavitev
1. Uredba (ES) št. 1975/2006 se s 1. januarjem 2011 razveljavi.
Vendar se še vedno uporablja za zahtevke za plačilo, ki so bili vloženi pred 1. januarjem 2011.
2. Sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1975/2006 se razlagajo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II k tej uredbi.
Člen 35
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2011.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 27. januarja 2011