NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 406/2010
ze dne 26. dubna 2010,
kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 79/2009 o schvalování typu vozidel na vodíkový pohon
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 79/2009 ze dne 14. ledna 2009 o schvalování typu vozidel na vodíkový pohon a o změně směrnice 2007/46/ES (1) a zejména s ohledem na článek 12 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 79/2009 je zvláštním nařízením pro účely postupu Společenství pro schvalování typu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (2).
(2)
Nařízení (ES) č. 79/2009 stanoví základní ustanovení o požadavcích na schvalování typu motorových vozidel, pokud jde o vodíkový pohon, na schvalování typu vodíkových konstrukčních částí a vodíkových systémů a na instalaci takových konstrukčních částí a systémů.
(3)
Po vstupu stávajícího nařízení v platnost by měli být výrobci schopni dobrovolně žádat o ES schválení typu celého vozidla s vodíkovým pohonem. Avšak některé samostatné směrnice v kontextu postupu Společenství pro schvalování typu podle směrnice 2007/46/ES nebo některé jejich požadavky by se neměly vztahovat na vozidla s vodíkovým pohonem, protože technické vlastnosti vozidel s vodíkovým pohonem se podstatně liší od konvenčních vozidel, pro něž byly tyto směrnice o schvalování typu v zásadě určeny. Do doby, než budou tyto směrnice novelizovány tak, aby obsahovaly specifická ustanovení a zkušební postupy pro vozidla s vodíkovým pohonem, je nezbytné stanovit přechodná ustanovení, která vyjmou vozidla s vodíkovým pohonem z působnosti těchto směrnic či některých jejich požadavků.
(4)
Je nezbytné přijmout harmonizovaná pravidla pro hrdla pro doplňování vodíku, aby byla zajištěna možnost doplňovat palivo do vodíkových vozidel bezpečně a spolehlivě v celém Společenství.
(5)
Opatření uvedená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru - motorová vozidla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„vodíkovým čidlem“ čidlo používané pro detekci vodíku ve vzduchu;
2)
„konstrukční částí třídy 0“ vodíkové konstrukční části odolávající vysokému tlaku, včetně palivových vedení a upevňovacích dílů obsahujících vodík o jmenovitém pracovním tlaku vyšším než 3,0 MPa;
3)
„konstrukční částí třídy 1“ vodíkové konstrukční části odolávající střednímu tlaku, včetně palivových vedení a upevňovacích dílů obsahujících vodík o jmenovitém pracovním tlaku vyšším než 0,45 MPa a nižším než 3,0 MPa;
4)
„konstrukční částí třídy 2“ vodíkové konstrukční části odolávající nízkému tlaku, včetně palivových vedení a upevňovacích dílů obsahujících vodík o jmenovitém pracovním tlaku do 0,45 MPa včetně;
5)
„úplným ovinutím“ ovinutí s vlákny vinutými přes vložku jak ve směru obvodu, tak ve směru osy zásobníku;
6)
„obručovitým ovinutím“ ovinutí vlákny vinutými převážně po obvodu válcové části vložky tak, aby na vlákno nepůsobilo významné napětí ve směru rovnoběžném s podélnou osou zásobníku;
7)
výrazem „Nm3“ či „Ncm3“ objem suchého plynu, který zabírá objem 1 m3 nebo 1 cm3 při teplotě 273,15 K (0 °C) a při absolutním tlaku 101,325 kPa (1 atm);
8)
„životností“ počet let, během kterých je možné zásobníky bezpečně používat v souladu s provozními podmínkami;
9)
„typem vodíkového systému“ skupina vodíkových systémů, které se neliší, buď pokud jde o jejich obchodní název či značku výrobce, nebo pokud jde o vodíkové konstrukční části v nich obsažené;
10)
„typem vozidla, pokud jde o vodíkový pohon“ skupina vozidel, která se neliší, pokud jde o skupenství použitého vodíku nebo o hlavní charakteristiky vodíkového systému či vodíkových systémů;
11)
„typem vodíkové konstrukční části“ skupina vodíkových konstrukčních částí, které se neliší v žádném z následujících aspektů:
a)
obchodní název či značka výrobce;
b)
klasifikace;
c)
hlavní funkce;
12)
„elektronickým řídicím systémem“ kombinace jednotek, jejichž účelem je vzájemně spolupracovat při zajišťování řídicí funkce uvedeného vozidla pomocí elektronického zpracování dat;
13)
„komplexními elektronickými řídicími systémy vozidel“ elektronické řídicí systémy, které jsou uspořádány hierarchicky a v jejichž rámci může být jedna elektronicky řízená funkce potlačena systémem/funkcí vyšší úrovně a může se stát součástí komplexního systému;
14)
„zásobníkem“ jakýkoli systém používaný pro skladování kryogenního vodíku či stlačeného (plynného) vodíku, s vyloučením jakýchkoli jiných vodíkových konstrukčních částí, které mohou být k zásobníku připojeny či instalovány uvnitř zásobníku;
15)
„sestavou zásobníku“ dva či více zásobníků s integrálním spojovacím palivovým vedením umístěných z ochranných důvodů uvnitř skříňového pouzdra nebo ochranného rámu;
16)
„pracovním cyklem“ jeden cyklus zapnutí a vypnutí systému/systémů konverze vodíku;
17)
„cyklem plnění“ nárůst tlaku o více než 25 procent pracovního tlaku zásobníku působením vnějšího zdroje vodíku;
18)
„regulátorem tlaku“ zařízení, které se používá k řízení tlaku plynného paliva přiváděného do systému konverze vodíku;
19)
„prvním regulátorem tlaku“ regulátor tlaku, jehož vstupním tlakem je tlak zásobníku;
20)
„nevratným ventilem“ ventil, který umožňuje tok vodíku pouze jedním směrem;
21)
„tlakem“ přetlak měřený v MPa oproti atmosférickému tlaku, není-li uvedeno jinak;
22)
„upevňovacím dílem“ konektor použitý v systému potrubí nebo hadic;
23)
„ohebným palivovým vedením“ ohebné potrubí nebo ohebná hadice, kterými protéká vodík;
24)
„výměníkem tepla“ zařízení pro zahřívání vodíku;
25)
„vodíkovým filtrem“ filtr používaný pro oddělování oleje, vody a nečistot od vodíku;
26)
„automatickým ventilem“ ventil, který se neobsluhuje ručně, ale pomocí spouštěče, s výjimkou nevratných ventilů, jak jsou definovány v bodě 20;
27)
„přetlakovým zařízením“ opětně nezapínající zařízení, které, když je za stanovených podmínek aktivováno, se používá pro uvolnění kapaliny z vodíkového systému vystaveného tlaku;
28)
„přetlakovým ventilem“ opětně zapínající zařízení aktivované tlakem, které, když je za stanovených podmínek aktivováno, se používá pro uvolnění kapaliny z vodíkového systému vystaveného tlaku;
29)
„spojem pro doplňování paliva“ nebo „hrdlem pro doplňování paliva“ zařízení používané pro doplňování zásobníku u čerpací stanice;
30)
„snímatelným systémem pro uchovávání“ snímatelný systém uvnitř vozidla, který obsahuje a chrání jeden či více zásobníků či sestav zásobníku;
31)
„konektorem snímatelného systému pro uchovávání“ spojovací vodíkové zařízení mezi snímatelným systémem pro uchovávání a částí vodíkového systému, jež je trvale instalována ve vozidle;
32)
„autofretáží“ postup aplikace tlaku, který se používá při výrobě kompozitních zásobníků s kovovými vložkami, při němž se vložka namáhá až za mez pevnosti v tahu, a to dostatečně k tomu, aby došlo k trvalé plastické deformaci, což má za následek, že při nulovém vnitřním tlaku je ve vložce napětí v tlaku a ve vláknech napětí v tahu;
33)
„vložkou“ část nádoby, která se používá jako plynotěsný vnitřní plášť, na který jsou navíjena výztužná vlákna, aby se dosáhlo potřebné pevnosti;
34)
„teplotou okolí“ rozsah teplot 20 °C ± 10 °C;
35)
„jednotkami“ nejmenší části jednotlivých součástí systému, jimiž se příloha VI zabývá, protože tyto kombinace součástí budou pro účely identifikace, analýzy či výměny považovány za samostatné objekty;
36)
„světlou výškou vozidla“ vzdálenost mezi rovinou vozovky a spodní stranou vozidla;
37)
„bezpečnostním zařízením“ zařízení zajišťující bezpečný provoz v běžném provozním rozsahu nebo v přípustném chybovém rozsahu systému;
38)
„systémem konverze vodíku“ systém navržený pro konverzi vodíku na elektrickou, mechanickou či termální energii, jenž zahrnuje například pohonný systém či pohonné systémy nebo pomocnou pohonnou jednotku či jednotky;
39)
„nepřípustným chybovým rozsahem“ procesní proměnné rozsah, v němž je třeba očekávat nežádoucí událost;
40)
„plynem pro zkoušku těsnosti“ vodík, helium či směs inertních plynů obsahující prokazatelně zjistitelné množství helia nebo plynného vodíku;
41)
„běžným provozním rozsahem“ procesní proměnné rozsah plánovaný pro její hodnoty;
42)
„vnějším tlakem“ tlak působící na konvexní straně vnitřního zásobníku nebo vnějšího pláště;
43)
„vnějším pláštěm“ část zásobníku, v níž se nachází vnitřní zásobník(y) a jeho uzavírací systém;
44)
„pevným palivovým vedením“ potrubí, které za běžného provozu není určeno k ohybu a kterým proudí vodík;
45)
„systémem řízení odpařování“ systém, který za běžných podmínek zneškodňuje odpařovaný plyn;
46)
„zabezpečenými systémy instrumentace“ systémy řízení procesů bránící dosažení nepřípustného chybového rozsahu automatickým zásahem v procesu;
47)
„šarží“ množství zásobníků vyrobených postupně za sebou, které mají stejné jmenovité rozměry, konstrukci, stanovený konstrukční materiál, výrobní postup, výrobní zařízení a, kde je to vhodné, časové, teplotní a atmosférické podmínky během tepelného zpracování;
48)
„vybavením zásobníku“ veškerá zařízení připevněná přímo k vnitřnímu zásobníku nebo k vnějšímu plášti zásobníku;
49)
„dokončeným zásobníkem“ zásobník, typický pro normální výrobu, kompletní s vnějším povlakem, včetně integrální izolace stanovené výrobcem, ale bez neintegrální izolace nebo ochrany;
50)
„tlakem při roztržení“ tlak, při kterém dojde k roztržení zásobníku;
51)
„přípustným chybovým rozsahem“ procesní proměnné rozsah mezi běžným provozním rozsahem a nepřípustným chybovým rozsahem;
52)
„systémem odpařování“ systém, který za běžných podmínek odvádí odpar, než se otevře přetlakové zařízení zásobníku či zásobníků;
53)
„ručním ventilem“ ručně obsluhovaný ventil;
54)
„bezpečnostní koncepcí“ opatření navrhovaná za účelem zajištění bezpečného provozu i v případě selhání či náhodných chyb;
55)
„systémem sledování a kontroly použití“ systém, který počítá cykly plnění a zabrání dalšímu použití vozidla, když je překročen předem stanovený počet cyklů plnění;
56)
„vedením přívodu paliva“ vedení, které přivádí vodík do systému či systémů konverze vodíku;
57)
„kompozitním zásobníkem“ zásobník sestrojený z více než jednoho materiálu;
58)
„ovinutím“ spojitá vlákna impregnovaná pryskyřicí použitá jako vyztužení navinutá na vložku;
59)
„tlakem při autofretáži“ tlak uvnitř ovinutého zásobníku, při kterém je dosaženo požadovaného rozdělení napětí mezi vložku a ovinutí;
60)
„hranicí funkčního provozu“ hranice vnějších fyzických možností, v rámci nichž je systém schopen udržet kontrolu;
61)
„rozsahem ovládání“ rozsah, v rámci něhož systém pravděpodobně uplatní funkce ovládání ve vztahu k výstupní veličině;
62)
„přenosovými spoji“ prostředky využívané k propojení různě rozmístěných jednotek za účelem přenosu signálů, provozních dat či přívodu energie;
63)
„systémy/funkcemi vyšší úrovně“ ovládací prvky, jež využívají přídavných opatření pro zpracování a/nebo snímání za účelem úpravy chování vozidla pomocí změn povelů v rámci běžné funkce/běžných funkcí řídicího systému vozidla.
Článek 2
Správní předpisy pro ES schvalování typu vozidel, pokud jde o vodíkový pohon
1. Výrobce či jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu vozidla, pokud jde o vodíkový pohon.
2. Žádost musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu uvedeného v části 1 přílohy I.
Výrobce předloží informace stanovené v části 3 přílohy I ohledně periodického ověřování technické způsobilosti během životnosti vozidla.
3. Pokud budou splněny příslušné požadavky uvedené v části 1 přílohy III nebo v části 1 přílohy IV, v příloze V a v příloze VI, schvalovací orgán udělí ES schválení typu a vydá číslo schválení typu odpovídající systému číslování stanovenému v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vozidla.
4. Pro účely odstavce 3 vydá schvalovací orgán certifikát ES schválení typu vyhotovený v souladu se vzorem uvedeným v části 2 přílohy I.
Článek 3
Správní předpisy pro ES schvalování typu vodíkových konstrukčních částí a systémů
1. Výrobce či jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu konstrukční části pro typ vodíkové konstrukční části či vodíkového systému
Žádost musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu uvedeného v části 1 přílohy II.
2. Pokud budou splněny příslušné požadavky uvedené v příloze III nebo v příloze IV, schvalovací orgán udělí ES schválení typu konstrukční části a vydá číslo schválení typu odpovídající systému číslování stanovenému v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vodíkové konstrukční části nebo vodíkového systému.
3. Pro účely odstavce 2 vydá schvalovací orgán certifikát ES schválení typu vyhotovený v souladu se vzorem uvedeným v části 2 přílohy II.
Článek 4
Pro účely ES schválení typu celého vozidla s vodíkovým pohonem v souladu s články 6 a 9 směrnice 2007/46/ES se nepoužijí tyto předpisy:
1)
směrnice Rady 80/1268/EHS (3);
2)
směrnice Rady 80/1269/EHS (4), pokud jde o vozidla s vodíkovým pohonem poháněná spalovacím motorem;
3)
příloha I směrnice Rady 70/221/EHS (5);
4)
oddíl 3.3.5 přílohy II a oddíl 4.3.2 dodatku 1 k příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/27/ES (6);
5)
oddíl 3.2.6 přílohy II a oddíl 1.4.2.2 dodatku 1 k příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/79/ES (7).
Článek 5
Značka ES schválení typu konstrukční části
Všechny vodíkové konstrukční části či vodíkové systémy shodující se s typem, pro který bylo vydáno ES schválení typu konstrukční části v souladu s tímto nařízením, budou opatřeny značkou ES schválení typu konstrukční části, jak je stanoveno v části 3 přílohy II.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. dubna 2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 406/2010
z dne 26. aprila 2010
o izvajanju Uredbe (ES) št. 79/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil s pogonom na vodik
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 79/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o homologaciji motornih vozil s pogonom na vodik in spremembi Direktive 2007/46/ES (1) in zlasti člena 12 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (ES) št. 79/2009 je ločena uredba za namene postopka homologacije v Skupnosti, predvidenega z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (2).
(2)
Uredba (ES) št. 79/2009 določa temeljne določbe o zahtevah za homologacijo motornih vozil s pogonom na vodik, za homologacijo sestavnih delov vodikovega sistema in vodikovih sistemov ter za vgradnjo takšnih sestavnih delov in sistemov.
(3)
Od začetka veljavnosti te uredbe je treba proizvajalcem omogočiti, da prostovoljno vložijo vlogo za podelitev ES-homologacije celotnega vozila za vozila s pogonom na vodik. Vendar se nekatere ločene direktive v zvezi s postopkom homologacije Skupnosti v skladu z Direktivo 2007/46/ES ali nekatere njihove zahteve ne bi smele uporabljati za vozila s pogonom na vodik, ker se tehnične značilnosti vozil s pogonom na vodik bistveno razlikujejo od tehničnih značilnosti običajnih vozil, za katera so bile navedene direktive o homologaciji zasnovane. Do spremembe navedenih direktiv, da bodo vključevale posebne določbe in preskusne postopke za vozila s pogonom na vodik, je treba opredeliti prehodne določbe in tako vozila s pogonom na vodik izvzeti iz navedenih direktiv ali nekaterih njihovih zahtev.
(4)
Sprejeti je treba usklajena pravila o priključkih za polnjenje z vodikom, vključno s priključki za polnjenje s tekočim vodikom, da se zagotovi varno in zanesljivo polnjenje vozil s pogonom na vodik v Skupnosti.
(5)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Opredelitev pojmov
Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„senzor za vodik“ pomeni senzor za zaznavanje vodika v zraku;
2.
„sestavni del razreda 0“ pomeni visokotlačne sestavne dele vodikovega sistema, vključno s cevmi za gorivo in armaturami, v katerih je vodik pri nazivnem delovnem tlaku, večjem od 3,0 MPa;
3.
„sestavni del razreda 1“ pomeni srednjetlačne sestavne dele vodikovega sistema, vključno s cevmi za gorivo in armaturami, v katerih je vodik pri nazivnem delovnem tlaku, večjem od 0,45 MPa do vključno 3,0 MPa;
4.
„sestavni del razreda 2“ pomeni nizkotlačne sestavne dele vodikovega sistema, vključno s cevmi za gorivo in armaturami, v katerih je vodik pri nazivnem delovnem tlaku do vključno 0,45 MPa;
5.
„popoln ovoj“ pomeni zunanji ovoj s filamenti, zavitimi okrog obloge v obodni in vzdolžni smeri posode;
6.
„obročast ovoj“ pomeni zunanji ovoj s filamenti, zavitimi v obodni smeri prek valjastega dela obloge tako, da filamenti ne nosijo nobene večje obremenitve v vzdolžni smeri posode;
7.
„Nm3“ ali „Ncm3“ pomeni prostornino suhega plina, ki pri temperaturi 273,15 K (0 °C) in absolutnem tlaku 101,325 kPa (1 atm) zavzema prostornino 1 m3 ali 1 cm3;
8.
„življenjska doba“ pomeni obdobje v letih, v katerih se posode lahko varno uporabljajo v skladu s pogoji uporabe;
9.
„tip vodikovega sistema“ pomeni skupino vodikovih sistemov, ki se ne razlikujejo glede blagovnega imena ali znamke proizvajalca ali glede vključenih sestavnih delov;
10.
„tip vozila s pogonom na vodik“ pomeni skupino vozil, ki se ne razlikujejo glede oblike uporabljenega vodika ali glavnih značilnosti vodikovih sistemov;
11.
„tip sestavnega dela vodikovega sistema“ pomeni skupino sestavnih delov vodikovih sistemov, ki se ne razlikujejo glede naslednjih vidikov:
(a)
blagovnega imena ali znamke proizvajalca;
(b)
razvrstitve;
(c)
glavne funkcije;
12.
„elektronski krmilni sistem“ pomeni kombinacijo enot za sodelovanje v proizvodnji navedene funkcije krmiljenja vozila z elektronsko obdelavo podatkov;
13.
„kompleksni sistemi za elektronsko krmiljenje vozila“ pomenijo elektronske krmilne sisteme, za katere velja hierarhija krmiljenja, v kateri lahko elektronsko krmiljeno funkcijo razveljavi sistem/funkcija višje ravni in postane del kompleksnega sistema;
14.
„posoda“ pomeni kakršen koli sistem, ki se uporablja za shranjevanje globoko ohlajenega vodika ali stisnjenega plinastega vodika, razen kakršnih koli drugih sestavnih delov vodikovega sistema, ki so lahko nameščeni ali pritrjeni v posodi;
15.
„sklop posod“ pomeni dve posodi ali več z vgrajenimi, medsebojno povezanimi cevmi za gorivo, ki so zaradi zaščite zaprte v ohišje ali zaščitno ogrodje;
16.
„obratovalni cikel“ pomeni en cikel zagona in zaustavitve sistema za pretvorbo vodika;
17.
„cikel polnjenja“ pomeni povečanje tlaka za več kot 25 odstotkov delovnega tlaka posode zaradi zunanjega vira vodika;
18.
„regulator tlaka“ pomeni napravo, ki se uporablja za nadzorovanje dovodnega tlaka plinastega goriva v sistemu za pretvorbo vodika;
19.
„prvi regulator tlaka“ pomeni regulator tlaka, katerega vstopni tlak ustreza tlaku v posodi;
20.
„nepovratni ventil“ pomeni ventil, ki omogoča, da vodik teče le v eno smer;
21.
„tlak“ pomeni manometrski tlak v MPa glede na atmosferski tlak, razen če je navedeno drugače;
22.
„armatura“ pomeni vezni element, ki se uporablja pri cevovodih ali zvijavih ceveh;
23.
„gibljiva cev za gorivo“ pomeni gibljiv cevni material ali zvijavo cev, skozi katero teče vodik;
24.
„toplotni izmenjevalnik“ pomeni napravo za segrevanje vodika;
25.
„filter za vodik“ pomeni filter, ki se uporablja za ločevanje olja, vode in umazanije od vodika;
26.
„samodejni ventil“ pomeni ventil, ki se ne upravlja ročno, ampak s sprožilom, razen nepovratnih ventilov, kot so opredeljeni v točki 20;
27.
„tlačna varnostna naprava“ pomeni napravo brez ponovnega zapiranja, ki se ob aktiviranju pod točno določenimi pogoji uporablja za izpuščanje tekočine iz vodikovega sistema pod tlakom;
28.
„tlačni varnostni ventil“ pomeni napravo s ponovnim zapiranjem, ki jo aktivira tlak, ki se ob aktiviranju pod točno določenimi pogoji uporablja za izpuščanje tekočine iz vodikovega sistema pod tlakom;
29.
„priključek za polnjenje z gorivom“ pomeni napravo, ki se uporablja za polnjenje posode na polnilnem mestu;
30.
„snemljiv sistem za shranjevanje vodika“ pomeni snemljiv sistem v vozilu, v katerem je ena ali več posod ali sklop posod in ki te posode ščiti;
31.
„priključek snemljivega sistema za shranjevanje vodika“ pomeni vezni element vodikovega sistema med snemljivim sistemom za shranjevanje vodika in delom vodikovega sistema, ki je stalno vgrajen v vozilu;
32.
„deformacijsko utrjevanje“ pomeni postopek z uporabo tlaka, ki se uporablja pri izdelavi posod iz kompozitnih materialov s kovinskimi oblogami, ki obremeni oblogo preko njene meje elastičnosti, dovolj, da povzroči stalno plastično deformacijo, posledica pa je tlačna obremenitev obloge in natezna obremenitev vlaken pri ničnem notranjem tlaku;
33.
„obloga“ pomeni del posode, ki se uporablja kot notranja lupina, neprepustna za plin, okrog katere so ojačitvena vlakna filamenti, zaviti tako, da se doseže potrebna trdnost;
34.
„temperatura okolice“ pomeni temperaturo v razponu 20 °C ± 10 °C;
35.
„enote“ pomenijo najmanjše dele sestavnih delov sistema v Prilogi VI, saj se te kombinacije pri identifikaciji, analizi ali menjavi sestavnih delov obravnavajo kot posamezne enote;
36.
„oddaljenost vozila od tal“ pomeni razdaljo med ravnino tal in spodnjo stranjo vozila;
37.
„varnostna naprava“ pomeni napravo, ki zagotavlja varno delovanje v običajnem območju delovanja ali območju dopustne napake sistema;
38.
„sistem za pretvorbo vodika“ pomeni sistem, ki je namenjen pretvorbi vodika v električno, mehansko ali toplotno energijo in vključuje na primer pogonske sisteme ali pomožne pogonske enote;
39.
„območje nedopustne napake“ procesne spremenljivke pomeni območje, v katerem se pričakuje neželen dogodek;
40.
„plin za preskus tesnjenja“ pomeni vodik, helij ali mešanico inertnega plina, ki vsebuje dokazano zaznavno količino helija ali vodikovega plina;
41.
„običajno območje delovanja“ procesne spremenljivke pomeni načrtovano območje njenih vrednosti;
42.
„zunanji tlak“ pomeni tlak na izbočeni strani notranjega rezervoarja ali zunanjem plašču;
43.
„zunanji plašč“ pomeni del posode, v katerem so notranji rezervoarji in izolacijski sistem;
44.
„toga cev za gorivo“ pomeni cev, ki ni izdelana za upogibanje pri običajnem delovanju in skozi katero teče vodik;
45.
„sistem upravljanja uparjenega plina“ pomeni sistem, zaradi katerega postane uparjeni plin pod običajnimi pogoji neškodljiv;
46.
„sistemi z varnostnimi instrumenti“ pomenijo sisteme za nadzor procesov, ki s samodejno intervencijo v procesu preprečujejo doseganje območja nedopustne napake;
47.
„serija“ pomeni količino zaporedno proizvedenih gotovih posod z enakimi imenskimi merami, obliko, določenimi konstrukcijskimi materiali, postopkom izdelave, opremo za izdelavo in, kjer je primerno, pogoji v zvezi s časom, temperaturo in ozračjem med toplotno obdelavo;
48.
„oprema posode“ pomeni vse naprave, ki so pritrjene neposredno na notranji rezervoar ali zunanji plašč posode;
49.
„gotova posoda“ pomeni posodo, značilno za običajno proizvodnjo, opremljeno z zunanjim premazom, vključno z vgrajeno izolacijo, ki jo določi proizvajalec, vendar brez nevgrajene izolacije ali zaščite;
50.
„porušitveni tlak“ pomeni tlak, pri katerem posoda poči;
51.
„območje dopustne napake“ procesne spremenljivke pomeni območje med običajnim območjem delovanja in območjem nedopustne napake;
52.
„sistem za uparjeni plin“ pomeni sistem, ki pod običajnimi pogoji odvaja uparjeni plin, preden se odpre tlačna varnostna naprava posod;
53.
„ročni ventil“ pomeni ročno upravljan ventil;
54.
„varnostni koncept“ pomeni ukrepe za zagotavljanje varnega delovanja tudi v primeru okvare ali naključne napake;
55.
„sistem za spremljanje in uravnavanje uporabe“ pomeni sistem, ki šteje cikle polnjenja in preprečuje nadaljnjo uporabo vozila, ko je preseženo vnaprej določeno število ciklov polnjenja;
56.
„cev za dovod goriva“ pomeni cev, po kateri se dovaja vodik v sisteme za pretvorbo vodika;
57.
„posoda iz kompozitnih materialov“ pomeni posodo, izdelano iz več kot enega materiala;
58.
„zunanji ovoj“ pomeni brezkončne filamente, impregnirane s smolo, ki se uporabljajo za utrditev obloge;
59.
„tlak deformacijskega utrjevanja“ pomeni tlak v posodi z zunanjim ovojem, pri katerem se vzpostavi zahtevana porazdelitev obremenitve med oblogo in zunanjim ovojem;
60.
„ločnica funkcionalnega delovanja“ pomeni ločnice zunanjih fizičnih meja, znotraj katerih lahko sistem ohranja nadzor;
61.
„območje nadzora“ pomeni območje, v katerem sistem utegne izvajati nadzor glede na izhodno spremenljivko;
62.
„povezave za prenos“ pomeni sredstva, ki se uporabljajo za medsebojno povezovanje porazdeljenih enot za namen prenosa signalov, operativnih podatkov ali oskrbe z energijo;
63.
„sistemi/funkcije višje ravni“ pomeni kontrolne elemente, ki z dodatnimi možnostmi obdelave in/ali zaznavanja spreminjajo obnašanje vozila, in sicer z zahtevanjem sprememb v običajnih funkcijah sistema za upravljanje vozila.
Člen 2
Upravne določbe za ES-homologacijo vozila s pogonom na vodik
1. Proizvajalec ali njegov zastopnik homologacijskemu organu predloži vlogo za ES-homologacijo vozila s pogonom na vodik.
2. Vloga se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista iz dela 1 Priloge I.
Proizvajalec zagotovi informacije iz dela 3 Priloge I za redno ponovno ugotavljanje ustreznosti s pregledom med življenjsko dobo vozila.
3. Če so izpolnjene ustrezne zahteve iz dela 1 Priloge III ali dela 1 Priloge IV, Priloge V in Priloge VI, homologacijski organ podeli ES-homologacijo in izda številko homologacije v skladu s sistemom številčnega označevanja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.
Država članica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.
4. Za namene odstavka 3 homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, ki je v skladu z vzorcem iz dela 2 Priloge I.
Člen 3
Upravne določbe za ES-homologacijo sestavnega dela za sestavne dele vodikovih sistemov in vodikove sisteme
1. Proizvajalec ali njegov zastopnik homologacijskemu organu predloži vlogo za ES-homologacijo sestavnega dela za tip sestavnega dela vodikovega sistema ali vodikov sistem.
Vloga se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista iz dela 1 Priloge II.
2. Če so izpolnjene ustrezne zahteve iz Priloge III ali Priloge IV, homologacijski organ podeli ES-homologacijo za sestavni del in izda številko homologacije v skladu s sistemom številčnega označevanja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.
Države članica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu sestavnega dela vodikovega sistema ali drugemu tipu vodikovega sistema.
3. Za namene odstavka 2 homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, ki je v skladu z vzorcem iz dela 2 Priloge II.
Člen 4
Za namen ES-homologacije celotnega vozila za vozila s pogonom na vodik v skladu s členoma 6 in 9 Direktive 2007/46/ES se ne uporabljajo:
1.
Direktiva Sveta 80/1268/EGS (3);
2.
Direktiva Sveta 80/1269/EGS (4) v zvezi z vozili s pogonom na vodik z motorjem z notranjim izgorevanjem;
3.
Priloga I k Direktivi Sveta 70/221/EGS (5);
4.
oddelek 3.3.5 Priloge II in oddelek 4.3.2 Dodatka 1 k Prilogi II k Direktivi 96/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6);
5.
oddelek 3.2.6 Priloge II in oddelek 1.4.2.2 Dodatka 1 k Prilogi II k Direktivi 96/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7).
Člen 5
Oznaka ES-homologacije sestavnega dela
Vsak sestavni del vodikovega sistema ali vodikov sistem, ki ustreza tipu, za katerega je bila podeljena ES-homologacija sestavnega dela v skladu s to uredbo, dobi oznako ES-homologacije sestavnega dela iz dela 3 Priloge II.
Člen 6
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 26. aprila 2010