ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. července 2011
o státní podpoře C 15/09 (ex N 196/09), kterou Německo poskytlo podniku Hypo Real Estate, popř. ji hodlá poskytnout
(oznámeno pod číslem K(2011) 5157)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/118/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými články (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 2. října 2008 Evropská komise schválila dočasně, tj. na dobu šesti měsíců, popř. až do předložení důvěryhodného a fundovaného restrukturalizačního plánu pro danou banku, státní podporu ve prospěch Hypo Real Estate Holding AG ve formě státní záruky překračující 35 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 44/08) (3). Toto opatření Německo Komisi oznámilo dne 30. září 2008.
(2)
Dne 1. dubna 2009 Německo oznámilo restrukturalizační plán skupiny Hypo Real Estate (dále jen „HRE“) (zaevidováno pod číslem N 196/09). Dopisem ze dne 17. dubna 2009 Německo doplnilo oznámení restrukturalizačního plánu tím, že informovalo Komisi o kapitálové injekci ve výši 60 milionů EUR a o prodloužení státního rámce záruk ve výši 52 miliard EUR, které bylo umožněno na základě schváleného záchranného balíčku pro úvěrové instituce (4).
(3)
Dopisem ze dne 7. května 2009 (5) Komise Německu sdělila, že zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto rozhodnutí („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6).
(4)
Dne 3. července 2009 Německo oznámilo kapitálovou injekci ve výši 2,96 miliardy EUR (zaevidováno pod číslem N 333/09).
(5)
Dne 17. srpna 2009 Německo sdělilo Komisi, že chce ve prospěch HRE opětovně prodloužit záruky ve výši 52 miliard EUR, které byly poskytnuty prostřednictvím zvláštního fondu pro stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, dále jen „SoFFin“) (zaevidováno pod číslem C 15/09) (viz 2. bod odůvodnění).
(6)
Ve dnech 20. a 21. října 2009 Německo znovu předložilo aktualizaci restrukturalizačního plánu, oznámilo Komisi další plánovaná opatření ve prospěch HRE (zřízení konsolidační agentury, poskytnutí dodatečných záruk) a informovalo Komisi o opětovném, tj. třetím prodloužení stávajících záruk SoFFin ve výši 52 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 557/09).
(7)
Dne 26. října 2009 Německo pod číslem N 557/09 oznámilo další kapitálovou injekci ve výši 3 miliard EUR a záruky SoFFin ve výši celkem 18 miliard EUR udělené HRE, jakož i záruku SoFFin ve výši 2 miliard EUR poskytnutou ve prospěch konsolidační agentury HRE (7). Komise tuto záruku SoFFin v rozsahu 2 miliard EUR neschválila.
(8)
Dne 13. listopadu 2009 Komise rozšířila rozsah formálního šetření a dočasně do doby, než vydá konečné rozhodnutí Komise o daném restrukturalizačním plánu, schválila kapitálové injekce ve výši 60 milionů EUR, 2,96 miliardy EUR a 3 miliard EUR (ve věcech C 15/09, N 333/09 a N 557/09). Toto rozhodnutí bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8).
(9)
Ve dnech 15., 16. a 17. prosince 2009 Německo doplnilo oznámení ze dne 26. října 2009 a předložilo další údaje ohledně záruk SoFFin ve výši 18 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 694/09).
(10)
Dne 21. prosince 2009 Komise tyto záruky SoFFin ve výši 18 miliard EUR dočasně schválila nanejvýš na jeden rok (věc N 694/09) (9).
(11)
Dne 30. dubna 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci SoFFin činící 1,85 miliard EUR (věc N 161/10).
(12)
Dne 19. května 2010 Komise tuto kapitálovou injekci ve výši 1,85 miliard EUR dočasně schválila do doby, než vydá závěrečné rozhodnutí o restrukturalizačním plánu (10).
(13)
Dne 2. září 2010 Německo oznámilo záruku likvidity SoFFin ve výši 20 miliard EUR (věc N 380/10).
(14)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo opatření na záchranu aktiv (tj. úmysl přenést aktiva HRE na FMS-Wertmanagement AöR (11), dále jen „FMS-WM“) a kapitálovou injekci až do výše asi 2,13 miliard EUR, jakož i dodatečnou záruku (tj. záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR) (věc N 380/10).
(15)
Dne 24. září 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení a dočasně schválila dané opatření na záchranu aktiv, záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR a záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (12) spolu s výzvou k podání připomínek. Rozhodnutí Komise ze dne 24. září 2010 se nevztahovalo na kapitálovou injekci ve výši až 2,13 miliard EUR, kterou Německou oznámilo dne 10. září 2010, tj. Komise tuto kapitálovou injekci neschválila.
(16)
Dne 14. června 2011 Německo předložilo konečnou aktualizaci restrukturalizačního plánu. Dne 15. června 2011 Německo předložilo seznam závazků, který byl ještě doplněn dne 1. července 2011.
(17)
Dne 14. června 2011 Německo vysvětlilo, že další kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliardy EUR, jak bylo oznámeno dne 10. září 2010, nýbrž pouze 2,08 miliardy EUR, a že tato nižší částka bude poskytnuta FMS-WM.
(18)
Mezitím proběhla řada setkání a audio konferencí, přičemž si útvary Komise, Německo a HRE vyměnily další korespondenci.
(19)
Komise obdržela připomínky zúčastněných stran a předala je Německu, jež na ně reagovalo dopisem ze dne 24. března 2010.
II. PŘÍJEMCI PODPORY A JEJÍ OPATŘENÍ
II.1 Příjemce podpory
(20)
HRE vznikla v říjnu 2003 oddělením částí činných v komerčním financování nemovitostí skupiny HVB. V roce 2007 HRE převzala DEPFA Bank plc. se sídlem v Dublinu a rozšířila své podnikání o oblasti Public Sector Finance (financování veřejného sektoru) a Infrastructure Finance (financování infrastruktury). Skupinu podniků HRE (13) v současnosti tvoří Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) a tři dceřiné společnosti Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), zmíněná DEPFA Bank plc. a Hypo Real Estate Finance B.V. i.L., jež se nachází v konsolidaci („HRE Finance i.L.“). DEPFA Bank plc. a PBB vlastní řadu dalších dceřiných společností a účastí ve společnostech. PBB je přejmenovaná hlavní banka skupiny a jako jediná z daných tří dceřiných společností HRE Holding bude nadále vyvíjet nové obchody. Podniká v oblastech financování nemovitostí a veřejného financování investic. DEPFA Bank plc. v současnosti ukončuje činnost a počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat nové obchody. Podnikala především v oblasti státního financování, úvěrových obchodů a financování projektů infrastruktury (např. silnic, mostů, tunelů a veřejných budov). HRE Finance i.L. je, jak naznačuje už sám název, podnikem v likvidaci (14).
(21)
V roce 2010 byla pro HRE založena konsolidační agentura FMS-WM. Spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategicky významné nebo byly spojeny s nepřijatelnými riziky, popř. vyžadovaly mnoho kapitálu. Od svého založení převzala FMS-WM velkou část aktiv HRE. FMS-WM nemá bankovní licenci.
(22)
HRE vykázala v účetním období 2008 ztráty ve výši 5,5 miliardy EUR, v období 2009 ztráty 2,2 miliardy EUR a v období 2010 ztráty 0,9 miliardy EUR.
(23)
Prostřednictvím kapitálové injekce ve výši 3,02 miliardy EUR (60 milionů EUR v březnu 2009, 2,96 miliardy EUR v červnu 2009) se Německo stalo 90 % vlastníkem HRE. Na podzim roku 2009 následovalo vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“). Za zbývající podíly Německo zaplatilo 1,30 EUR/podíl; tím se Spolková republika Německo stala 100 % vlastníkem HRE. Následně byla zahájena její restrukturalizace.
II.2 Potíže HRE v kontextu finanční krize
(24)
Na konci září 2008 se HRE nedostávalo likvidity, takže hrozila okamžitá insolvence. HRE nebyla schopna získat na trzích krátkodobý kapitál, neboť krize na finančních trzích způsobila zhroucení některých peněžních trhů. Lehman Brothers požádala o ochranu věřitelů a následně v polovině září 2008 téměř zcela přestal fungovat zejména mezibankovní trh.
(25)
Obchodní model DEPFA Bank plc. (od října 2007 dceřiný podnik ve 100 % vlastnictví HRE), který vsadil především na financování prostřednictvím mezibankovního trhu a na jiné krátkodobé nezajištěné zdroje financování, se během krize kvůli nedostatku likvidity ukázal být extrémně křehkým, což způsobilo, že se banka dostala do existenčních problémů.
(26)
Krátkodobé potřeby likvidity DEFPA Bank plc musela pokrýt HRE. Objem úvěrových linek splatných ke 30. září 2008 ovšem překročil možnosti HRE. Navíc se většina společností skupiny HRE nacházela v důsledku transakcí a obchodů uvnitř skupiny HRE (např. pohledávky, záruky a doporučující dopisy) ve stejné situaci. Nedostatek likvidity tedy vážně ohrožoval existenci celé skupiny HRE.
(27)
Potíže HRE mj. způsobila rovněž zátěž z minulosti v podobě aktiv, které vzhledem k jejich skutečnému rizikovému profilu nepřinášely přiměřenou návratnost investic. Skupina HRE kromě toho vznikla ze spojení několika malých bankovních institutů, které používaly odlišné aplikace IT, […] (15).
II.3 Státní podpory
(28)
Celkem Německo ve prospěch HRE poskytlo, popř. poskytne kapitál ve výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu obdržela či obdrží FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR.
II.3.1 Kapitálové injekce
II.3.1.1 Kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR
(29)
Protože Německo chtělo prostřednictvím postupné akvizice veškerých akcií HRE získat úplnou kontrolu nad HRE, zakoupil SoFFin dne 30. března 2009 20 milionů nových akcií HRE za nominální hodnotu 3 EUR/akcie; HRE tak obdržel kapitálovou injekci 60 milionů EUR a SoFFin 8,65 % podíl v kapitálu HRE. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.2 Kapitálová injekce ve výši 2,96 miliard EUR
(30)
Dne 2. června 2009 se držitelé podílů v HRE dohodli na kapitálové injekci ve výši 2,96 miliardy EUR prostřednictvím emise nových akcí HRE, které následně koupil SoFFin. Důsledkem toho SoFFin vlastnil 90 % podílů HRE. Dne 8. června 2009 byly tyto nové podíly zapsány do obchodního rejstříku. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.3 Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR
(31)
Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR ohlášená dne 26. října 2009 byla strukturována takto:
a)
2 miliardy EUR byly vyplaceny do účelově nevázaných rezervních fondů (freie Rücklagen) HRE Holding a PBB. Po vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) se 100 % vlastníkem HRE stala Spolková republika Německo, popř. SoFFin;
b)
1 miliarda EUR byla jako vklad tichého společníka s kuponem závislém na zisku (10 % ročně) poskytnuta PBB.
(32)
Smlouvy o poskytnutí kapitálové injekce ve výši 3 miliard EUR byly podepsány dne 16. listopadu 2009. Komise tuto kapitálovou injekci dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.4 Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR
(33)
Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR vyplacená do účelově nevázaných rezervních fondů HRE byla rozdělena do dvou tranší:
a)
kapitálová injekce ve výši 1,4 miliardy EUR (tato tranše byla dne 19. května 2010 dočasně schválena Komisí a následně poskytnuta);
b)
kapitálová injekce ve výši až 450 milionů EUR (také tuto tranši Komise schválila dne 19. května 2010, schválení však podmínila určitými okolnostmi (16). Tato tranše nebyla doposud poskytnuta, neboť dané okolnosti zatím nenastaly).
(34)
Kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR je zahrnuta v celkové potřebě kapitálu popsané v restrukturalizačním plánu pro HRE. 1,4 miliardy EUR z této kapitálové injekce již bylo poskytnuto, aby byly z právního hlediska zohledněny požadavky dohledu ohledně vlastního kapitálu a aby byla k dispozici rezerva pro rizika. Smlouva o poskytnutí této kapitálové injekce ve výši 1,4 miliard EUR byla podepsána dne 20. května 2010. Zbývající část kapitálové injekce ve výši 1,85 miliardy EUR, tj. 450 milionů EUR, má být podle informací předložených Německem vyplacena ve třetím čtvrtletí roku 2011.
II.3.1.5 Kapitálová injekce ve výši 2,08 miliard EUR
(35)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci pro HRE ve výši až 2,13 miliard EUR. Dne 14. června 2011 Německo prohlásilo, že daná kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliard EUR, nýbrž 2,08 miliardy EUR, a že tuto částku (2,08 miliardy EUR) dostane k dispozici FMS-WM. Podle informací předložených Německem bude tato kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR vyplacena ve třetím čtvrtletí 2011. Tuto částku ve výši 2,08 miliardy EUR vyplatil SoFFin do kapitálové rezervy HRE Holding jako kapitálovou pohledávku pod podmínkou, že s ní bude souhlasit Evropská komise. HRE Holding tuto kapitálovou pohledávku postoupila FMS-WM dne 1. října 2010.
II.3.2 Záruky
II.3.2.1 Záruky ve výši 35 miliard EUR
(36)
Dne 13. listopadu 2008 Německo poskytlo státní záruky ve výši 35 miliard EUR za účelem překlenutí refinanční potřeby HRE. Komise tyto záruky dočasně schválila dne 2. října 2008.
(37)
Tyto záruky zajistily úvěrovou podporu likvidity ze strany Deutsche Bundesbank (20 miliard EUR) a zajištěné dluhové cenné papíry (15 miliard EUR), které převzalo konsorcium německých finančních institucí.
(38)
HRE poskytla státu za záruky činící 35 miliard EUR odměnu, kterou tvoří základní prémie a prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků. Základní prémie činila 1 % ohledně tzv. zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,5 % ročně ohledně tzv. zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag). Prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků, činila 1,25 % ročně ohledně zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,25 % ročně ohledně zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag).
II.3.2.2 Záruky ve výši 52 miliard EUR
(39)
Mezi listopadem 2008 a únorem 2009 obdržela HRE na základě schváleného německého záchranného balíčku pro úvěrové instituce (17) záruky SoFFin ve výši celkem 52 miliard EUR.
(40)
HRE zaplatila za skutečně využitou část záruky sloužící k zajištění dluhových cenných papírů provizi 0,5 % a za nevyužitou část záruk provizi za poskytnutí ve výši 0,1 %.
II.3.2.3 Záruka ve výši 8 miliard EUR
(41)
Zajištěné bankovní dluhové cenné papíry, jejichž platnost skončila dne 23. prosince 2009, SoFFin nahradil zárukou ve výši 8 miliard EUR. Komise danou záruku dočasně schválila dne 21. prosince 2009.
(42)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.4 Záruka ve výši 10 miliard EUR
(43)
Záruka Soffin, časově omezená na jeden rok a dne 21. prosince 2009 dočasně schválená Komisí činící 10 miliard EUR, byla nutná na pokrytí potřeby likvidity ze strany HRE.
(44)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.5 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(45)
HRE potřebovala další záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR, aby se mohla do doby, než budou na konsolidační agenturu FMS-WM převedena aktiva, vypořádat s nepříznivým vývojem na kapitálových a úrokových termínovaných trzích. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(46)
HRE zaplatila prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.6 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(47)
Kvůli trvající nejistotě, kterou způsobil složitý technický postup pro převedení aktiv na konsolidační agenturu, byla nutná záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(48)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.3 Převedení aktiv na konsolidační agenturu
(49)
Dne 10. září 2010 oznámilo Německo dále převedení nominální částky aktiv ve výši asi 210 miliard EUR a derivátů ve výši asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM. Konsolidační agentura FMS-WM („FMS-WM“) byla založena rozhodnutím představenstva ze dne 8. července 2010 na základě německého zákona o fondu pro stabilizaci finančních trhů (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetzes, § 8a FMStFG). Agentura spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategické nebo znamenaly nepřijatelné riziko a neúnosnou kapitálovou zátěž. FMS-WM působí nezávisle na HRE a je chráněna skutečností, že SoFFin má povinnost vyrovnávat její ztráty. FMS-WM však nemá bankovní licenci. V důsledku toho může být mnoho aktiv HRE převedeno pouze synteticky; v závislosti na konkrétních okolnostech byly vyvinuty různé mechanismy „převodu“, aby se srovnatelně regulačně pomohlo kapitálu PBB, popř. skupiny HRE.
(50)
Komise tento převod dočasně schválila dne 24. září 2010. V souvislosti s těmito opatřeními byla nestrategická a problematická aktiva, např. státní dluhopisy nebo problematické úvěry na nemovitosti (nebo pouze jejich potřeba vlastního kapitálu vyplývající z regulačních požadavků, viz 49. bod odůvodnění) převedena na státem podporovanou agenturu, která je má v průběhu let konsolidovat. Mezi převedenými nestrategickými aktivy byla také aktiva, která nelze využít k zajištění krytých dluhových cenných papírů.
(51)
K převodu došlo s účinností od 30. září 2010. V té době byla účetní hodnota portfolia určeného k převodu v důsledku odpisů 173 miliard EUR. V souladu se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení „Impaired-Asset“ neboli „IAC“) (18) Komise jmenovala externí odborníky, kteří jí měli pomoci při posouzení portfolia, určení prvku státní podpory a při zodpovězení otázky, zda se při převodu vycházelo z vyšší hodnoty, než jaká byla reálná ekonomická hodnota, případně v jakém rozsahu. V souladu s IAC pověřilo externího odborníka vypracováním nezávislého posouzení rovněž Německo.
(52)
Dané portfolio tvořily zeměpisně diversifikované komerční úvěry na nemovitosti ve výši asi 30 miliard EUR, které převážně sloužily k financování kancelářských budov a nákupních středisek, měly relativně krátkou dobu splatnosti (3 roky), avšak nízkou úvěrovou kvalitu.
(53)
Nekomerční podnikání s nemovitostmi v rámci portfolia zahrnovalo státní financování, popř. dluhové cenné papíry a půjčky veřejným institucím a veřejným zabezpečovacím službám. Větší část tohoto podnikání tvořily standardní dluhopisy (cenné papíry s fixním výnosem, „plain vanilla bonds“), týkal se však také „strukturovaných úvěrových nástrojů“ (31 miliard EUR) a veřejných dluhopisů (30 miliard EUR). Kvalita aktiv z této části portfolia byla výrazně vyšší než kvalita komerčních úvěrů na nemovitosti. Protože však tyto cenné papíry měly dlouhou dobu splatnosti a na trhu se po jejich nákupu zvětšilo úvěrové rozpětí, tržní ceny výrazně poklesly i v případě těchto cenných papírů.
(54)
Odborníci Komise dospěly k závěru, že na rozdíl od několika jiných případů státní podpory byly dané komplexní komerční úvěry na nemovitosti a strukturované úvěrové nástroje (především sekuritizace půjček studentům, sekuritizace půjček veřejnému sektoru a 5 miliard ze swapu celkových výnosů) celkově jisté. V těchto kategoriích očekávali pouze malé ztráty, třebaže jejich odhad ztrát byl v důsledku posouzení hotovostních půjček („cash bonds“) ve strukturách Halcyon a Pegasus, negativního základu a implicitních nákladů na financování swapu celkových výnosů vyšší než odhad německých odborníků. Oproti tomu byly cenné papíry „plain vanilla bonds“ převedeny za hodnotu swapu, jež byla téměř na úrovni parity, tj. za hodnotu výrazně vyšší než byla reálná ekonomická hodnota. Kromě toho se obchodovaly na trzích, které nebyly příliš zasaženy snížením hodnoty, takže jejich reálná ekonomická hodnota by tak jako tak měla přibližně odpovídat jejich tržní hodnotě. Z toho důvodu dospěli odborníci Komise k závěru, že je reálná ekonomická hodnota („real economic value“) této části portfolia výrazně nižší, než za jakou byla převedena z HRE na FMS-WM.
(55)
Pokud jde o derivátové portfolio, závěry odborníků Komise se do značné míry shodovaly se závěry odborníků Německa. Odborníci Komise navíc ohodnotili protihodnotu úvěrového rizika trochu výše než němečtí odborníci a zohlednili poznatky z jimi provedené náhodné zkoušky, jakož i celkovou zátěž „operačních rizik“, neboť vycházeli z opatrných předpokladů ohledně nedostatečné celkové účinnosti podnikání za účelem snížení rizika.
(56)
Následující tabulka shrnuje závěry odborníků Komise.
(v miliardách EUR)
Portfolio
Nominální hodnota
Převodní hodnota
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje Německa)
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje odborníků Komise)
Rozdíl
(Komise/Německo)
Dluhové cenné papíry
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturované úvěry
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komerční úvěry na nemovitosti
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomerční úvěry na nemovitosti
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Deriváty
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Celkem
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Odborníci tedy stanovili, že částka státní podpory, která a priori není podle IAC slučitelná s vnitřním trhem, činí asi 16,2 miliardy EUR (tato částka je definována jako rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou). Celkovou částku státní podpory, tj. rozdíl mezi hodnotou při převodu a tržní hodnotou, lze jen obtížně vyčíslit, neboť pro tu část portfolia, jež tvoří půjčky, není k dispozici dostatečný počet snadno dostupných tržních cen. Pokud by se extrémně předpokládalo, že tržní hodnota úvěrového portfolia je nulová, došlo by se k částce celkové státní podpory ve výši 90 miliard EUR. Pokud by byly dluhopisy obchodovány jako likvidní dluhopisy s podobně dlouhou dobou splatnosti a úvěrovou kvalitou, celková částka státní podpory by byla asi 20 miliard EUR.
II.4 Důvody pro zahájení a rozšíření důkladného vyšetřování
(58)
Dne 7. května 2009 Komise zahájila důkladné vyšetřování státních podpor poskytnutých HRE, které především vycházelo ze skutečnosti, že Komise měla vzhledem ke strategii refinancování a potřeby refinancování ze strany HRE pochybnosti o její rentabilitě. V původním restrukturalizačním plánu, který byl Komisi předložen dne 1. dubna 2009, byly jako důvody finančních potíží HRE uvedeny pouze vnější faktory; cílem bylo snížení bilanční sumy pouze o 25 %, což znamenalo, že objem refinancování by byl zůstal vysoký. HRE hodlala tohoto snížení bilanční sumy skupiny dosáhnout prostřednictvím odprodeje aktiv na trhu, a nikoli jejich převodem na konsolidační agenturu. V restrukturalizačním plánu bylo mj. státní financování s nízkými maržemi označeno za jednu z hlavních oblastí podnikání HRE. Restrukturalizační plán ovšem obsahoval velmi málo informací o základních prvcích restrukturalizace, jako je reorganizace a integrace systémů IT. V té době Komise kromě toho pochybovala o tom, že plánovaná opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže jsou postačující a je zajištěno dostatečné sdílení nákladů.
(59)
Důkladná kontrola byla dne 13. listopadu 2009 rozšířena z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE v podobě kapitálové injekce 2,96 miliardy EUR (viz 30. bod odůvodnění), kapitálové injekce 3 miliard EUR (viz 31. a 32. bod odůvodnění), záruky 8 miliard EUR (viz 41. a 42. bod odůvodnění), záruky 10 miliard EUR (viz 43. a 44. bod odůvodnění) a záruky 2 miliardy EUR (19) na refinancování možného konsolidačního řešení, jakož i kapitálových injekcí v celkové výši až 4 miliard EUR (takto rozdělených: kapitálová injekce objasněná ve 33. a 34. bodě odůvodnění ve výši 1,85 miliard EUR a kapitálová injekce uvedená ve 35. bodě odůvodnění ve výši 2,08 miliard EUR) a
b)
Komise pochybovala o tom, že jsou daná restrukturalizační opatření v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (20) (sdělení o restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru).
(60)
Dne 24. září 2010 bylo uvedené důkladné vyšetřování ještě více rozšířeno z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE, v jejichž případě se jednalo o záruku 20 miliard EUR (viz 45. a 46. bod odůvodnění), další záruku ve výši až 20 miliard EUR (viz 47. a 48. bod odůvodnění) a převedení aktiv na konsolidační agenturu (viz 49. až 57. bod odůvodnění) a
b)
Komise pochybovala o tom, že opatření na záchranu aktiv splňuje požadavky IAC, zejména pokud jde o transparentnost, ocenění, sdílení nákladů a protiplnění. Podle názoru Komise pak nebylo dostatečně prokázáno, že pomocí restrukturalizačního plánu bude zajištěno obnovení rentability, přiměřené sdílení nákladů a přiměřené omezení případného narušení hospodářské soutěže.
II.5 Hlavní body restrukturalizačního plánu
(61)
Německo dne 1. dubna 2009 oznámilo první návrh restrukturalizačního plánu HRE a po provedení několika změn předložilo Komisi dne 14. června 2011 aktualizaci tohoto plánu v konečném znění. Pokud nebude uveden jiný plán, vztahují se všechny další odkazy v tomto rozhodnutí na toto konečné znění ze dne 14. června 2011.
(62)
Podle restrukturalizačního plánu bude HRE poté, co se prostřednictvím převodu na konsolidační agenturu FMS-WM osvobodí od znehodnocených aktiv v nominální hodnotě 210 miliard EUR, koncipovat svou obchodní činnost tak, aby její hlavní banka PBB mohla pracovat na základě solidního konceptu financování a zlepšených interních kontrol. Objem jejích budoucích obchodních činností bude výrazně menší než jaký byl před krizí, to platí jak pro bilanční sumu, objem nových obchodů, počet zaměstnanců, síť poboček, tak i pro regionální priority HRE.
(63)
Oproti době před krizí bude strategická bilanční suma PBB očištěná o ukončované položky a položky, které byly synteticky převedeny na FMS-WM, na konci roku 2011 činit asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008. Tím se sníží objem nových obchodů v oblasti financování nemovitostí na 30 % úrovně z doby před krizí (nové obchody HRE v oblasti komerčního financování nemovitostí měly v roce 2007 hodnotu 32,1 miliardy EUR). Počet zaměstnanců byl snížen asi o 30 % a veškeré představenstvo HRE, které bylo ve funkci před krizí, bylo vyměněno. Více než třicet účastí, z toho třetina v neevropských zemích, bylo odprodáno nebo zlikvidováno, popř. se nachází v konsolidaci. Bylo zavřeno 26 z 32 poboček. Kromě toho byl zahájen víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT.
(64)
PBB bude i nadále působit ve dvou strategických oblastech podnikání - financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti se omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry - hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy. Veškeré jiné podnikatelské činnosti se zastavují, zejména obchodní činnosti v oblasti státního financování, financování infrastruktury, obchodů na kapitálových trzích a správy majetku.
(65)
Pokud jde o další dvě dceřiné společnosti HRE Holding, plánují se tyto kroky: DEPFA Bank plc. bude počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí ukončovat svou činnost a již nebude uskutečňovat nové obchody. Platí to rovněž pro její dceřiné společnosti. HRE Finance i.L. se nachází v likvidaci a také neuskutečňuje nové obchody.
(66)
Podle Německa představuje toto zásadní rozhodnutí - tj. provádět konzervativnější podnikatelskou strategii a soustředit se na německé zástavní listy jako na prioritní zdroj refinancování - kvalitativní zlepšení obchodu s půjčkami, neboť podléhá německému zákonu o zástavních listech (Pfandbriefgesetz), který klade zvláštní požadavky na řízení, dozor a kontrolu rizika a počítá s ochrannými opatřeními, jako je ukončení obstavení. Tato strategie financování výrazně snižuje dřívější závislost HRE na mezibankovním peněžním trhu, ta se poté omezí zejména na „skladovací“ období před vydáním krytých dluhových cenných papírů.
III. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(67)
Komise obdržela tyto připomínky zúčastněných stran shrnuté níže:
a)
shrnutí připomínek svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken („vdp“) (listopad 2009):
-
vdp je přesvědčen, že obchodní model zaměřený na podnikání s hypotečními zástavními listy je slibný a může zajistit dlouhodobou životaschopnost a rentabilitu banky bez státních záruk;
b)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (listopad 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds míní, že poskytnutí podpory porušuje práva určitých akcionářů; že plánované převzetí veškerých akcií HRE zvláštním fondem SoFFin za současného vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje další státní podporu, toto vyloučení je nevhodné a porušuje zásadu volného pohybu kapitálu;
c)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (únor 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds dále tvrdí, že vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje státní podporu ve smyslu článku 107 a násl. SFEU, že taková podpora porušuje zásadu volného pohybu kapitálu a státní podpory ve prospěch HRE by měly být schváleny jen v případě, že HRE bude dále fungovat na základě solidního restrukturalizačního plánu;
d)
shrnutí připomínek pana Bohdana Kalwarowského (únor 2010):
-
Pan Kalwarowskyj zastává názor, že z posudku ocenění HRE, který byl v rámci „squeeze-out“ předložen ke dni 5. října 2009, lze jednoznačně odvodit životaschopnost a ziskovost HRE a že SoFFin se ve spolupráci s HRE snaží manipulačním způsobem snížit hodnotu tohoto podniku.
IV. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(68)
Komise dne 24. března 2010 obdržela stanovisko Německa k připomínkám zúčastněných stran:
a)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
podle Německa potvrzuje stanovisko vdp, že plánování obchodního modelu HRE je založeno na věrohodných předpokladech;
b)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky Heisse Kursawe Eversheds:
-
Německo zastává názor, že „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Protože dané „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu, je otázka, zda se jedná o porušení zásady volného pohybu kapitálu (podle Německa nikoli), pro důkladný přezkum daného případu bezpředmětná;
c)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky pana Bohdana Kalwarowského:
-
Německo sdílí názor pana Kalwarowského, že na základě plánovaných restrukturalizačních opatření bude zajištěna dlouhodobá životaschopnost HRE.
V. STANOVISKO NĚMECKA
(69)
Německo akceptuje, že opatření státní pomoci představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(70)
Německo dne 15. června 2011 předložilo seznam závazků, který byl doplněn dne 1. července 2011 (21), pomocí kterých se má zajistit, aby byl obchodní model popsaný v restrukturalizačním plánu realizován v praxi, náklady byly přiměřeně sdíleny a narušení hospodářské soutěže bylo omezeno na nezbytné minimum. Tento seznam závazků lze shrnout takto:
a) realizace restrukturalizačního plánu a závazků: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán realizován v jeho konečném znění a závazky byly provedeny v plném rozsahu;
b) trvání závazků: v zásadě závazky platí do skončení období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2015. Závazky vůči DEPFA Bank plc. a jejích dceřiných společností však v zásadě přestanou platit, jakmile bude DEPFA Bank plc. reprivatizována, pokud k tomu dojde dříve. V takovém případě by Německo prodej nejprve oznámilo Komisi a bez schválení ze strany Komise by ho nerealizovalo, pokud by k němu mělo dojít před 31. prosincem 2013. Závazky vůči PBB přestávají platit, jakmile bude PBB reprivatizována, v žádném případě však před 31. prosincem 2013;
c) oblasti podnikání: Německo zajistí, aby nové obchody uskutečňovala pouze PBB a aby tato činnost byla omezena na dvě oblasti podnikání (financování nemovitostí a veřejného financování investic), přičemž všechny ostatní obchodní činnosti budou zastaveny (portfolio státního financování zůstane v rozvaze PBB, avšak jako portfolio, které se ukončuje) a všechny ostatní společnosti HRE zastaví svou obchodní činnost;
d) reprivatizace PBB: Německo reprivatizuje PBB co nejrychleji, nejpozději však do 31. prosince 2015;
e) omezení růstu PBB: Německo zajistí, aby míra růstu PBB nepřekročila určité hranice; ať už ohledně výše bilanční sumy, nebo ohledně objemu nových obchodů;
f) konsolidační agentura: Německo zajistí, aby PBB po 30. září 2013 neposkytovala konsolidační agentuře FMS-WM žádné služby v oblasti správy majetku a refinancování a aby se organizačně zajistilo, aby tyto služby mohly převzít třetí strany;
g) postavení na trhu: Německo zajistí, aby PBB uzavírala nové obchodní kontrakty pouze na těchto zeměpisných trzích:
i)v případě financování nemovitostí:
-
hlavní trhy (22): Německo, Spojené království, Francie a Španělsko,
-
další trhy: Švédsko, Polsko, Česká republika, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko, Rakousko, Švýcarsko, Dánsko, Finsko, Norsko, Slovensko a Maďarsko,
ii)v případě veřejného financování investic:
-
hlavní trhy: Německo, Francie, Španělsko, Itálie,
-
další trhy: Švýcarsko, Rakousko, Polsko, Maďarsko, Česká republika, Slovensko, Švédsko, Norsko, Dánsko, Finsko, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko a Spojené království;
h) protiplnění za využití konsolidační agentury: Německo zajistí, aby HRE v rámci svých možností zaplatila přiměřenou odměnu jako protiplnění za využití konsolidační agentury FMS-WM. Zejména Německo zajistí, aby spolková agentura pro stabilizaci finančních trhů (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, „FMSA“) nařídila HRE zaplatit konsolidační agentuře FMS-WM částku ve výši 1,59 miliardy EUR, a to přímo nebo prostřednictvím jejích dceřiných společností. Tuto platbu musí provést dané společnosti HRE, které na konsolidační agenturu převedly položky aktiv a jejichž podíl základního kapitálu je vyšší než 15 %. PBB si ponechá zisky, aby splatila vklad tichého společníka;
i) omezení vyplácení úroků a výplat podílů na zisku: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti v rámci právních mezí nevyplácely úroky a podíly na zisku;
j) omezení splácení: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti nesplácely žádné nástroje vlastního kapitálu;
k) zákaz nákupu podniků: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti během realizace restrukturalizačního plánu nekoupily žádné jiné podniky;
l) Závazky ohledně informační technologie HRE/PBB: Německo zajistí, aby byl plně realizován projekt na zlepšení systémů IT dané banky;
m) závazek ohledně cílů minimalního zisku z nových obchodů (RAROC): Německo zajistí, aby PBB v rámci svých strategických nových obchodů neudělovala nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %;
n) správce zodpovědný za dozor: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán a všechny závazky obsažené v seznamu závazků správně provedeny a aby toto provádění průběžně sledoval dostatečně kvalifikovaný správce zodpovědný za dozor.
VI. POSOUZENÍ PODPOR
VI.1 Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU a potenciální příjemci
(71)
Jednotlivá příslušná opatření buď přímo poskytlo Německo nebo fond SoFFin zřízený a kontrolovaný spolkovou vládou, tj. byla poskytnuta ze státních prostředků. Prostřednictvím těchto opatření se HRE dostane selektivní výhody tím, že se této finanční instituci umožní získat nový kapitál za výhodnějších podmínek, než jsou na trhu běžné, zajistit se pomocí záruk a využít opatření na záchranu aktiv. HRE působí v mezinárodním měřítku a konkuruje jiným bankám v Německu a jiných zemích. Z těchto důvodů se v případě daných opatření jedná o státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jak již bylo vysvětleno v předchozích rozhodnutích Komise ohledně HRE (23).
(72)
V rámci skupiny HRE provozuje nové obchody pouze PBB (včetně svých dceřiných společností), a je tedy aktivní na trzích. PBB je tedy podnikový subjekt, která pokračuje v podnikání HRE (ovšem pouze v omezeném rozsahu, viz 63. bod odůvodnění). Všechny ostatní podnikové subjekty patřící ke skupině HRE (tj. DEPFA Bank plc. a její dceřiné společnosti, jakož i HRE Finance i.L.) právě ukončují svou činnost, jejich aktivita je omezena na minimum nezbytné pro řádnou konsolidaci, nevytvářejí žádné nové obchody.
(73)
Konečným cílem a konečným účelem všech opatření podpory (nezávisle na tom, zda byly ve prospěch HRE, HRE Holding, PBB nebo DEPFA Bank plc. poskytnuty oficiálně) je zajistit, aby PBB mohla i nadále působit na trzích. Příčinou příslušného narušení hospodářské soutěže je tedy pokračující přítomnost PBB na trzích. DEPFA Bank plc. lze (ve srovnání s FMS-WM) považovat výlučně za agenturu konsolidující ta aktiva, která z různých důvodů nebyla převedena na FMS-WM (tzv. „špatnou banku“ - „bad bank“). DEPFA Bank plc. zhodnotí svá aktiva k datu jejich splatnosti nebo je prodá na trhu, avšak počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat žádné nové obchody (24).
(74)
Protože PBB pokračuje v obchodech HRE, bude PBB považována v souladu s rozhodovací praxí Komise (25) za příjemce podpory, to znamená, že se následný přezkum slučitelnosti podpory týká PBB.
(75)
V souvislosti se závěry Heisse Kursawe Eversheds, tj. že se v případě „squeeze-out“ jedná o státní podporu, Komise konstatuje, že kapitálové injekce poskytnuté ve prospěch HRE sice představují státní podpory, avšak dané vyloučení menšinových akcionářů (tj. převzetí podílů těchto akcionářů za odpovídající úhradu v jejich prospěch) žádný prvek podpory per se neobsahuje, neboť daná banka neměla ze státních prostředků žádnou výhodu. V rámci daného „squeeze-out“ poskytl menšinovým akcionářům úhradu stát, tyto úhrady však pro HRE neměly žádné hospodářské důsledky. Pro HRE se pouze změnila struktura vlastníků. Z tohoto důvodu není nutné v tomto rozhodnutí řešit otázku, zda dané „squeeze-out“ porušuje ustanovení Smlouvy o volném pohybu kapitálu.
VI.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
VI.2.1 Použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(76)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze podpory, které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, považovat za slučitelné s vnitřním trhem. Protože by úpadek jedné ze systémově důležitých bank přímo poškodil finanční trhy a nepřímo celé hospodářství členského státu, Komise v současnosti při posuzování opatření státní pomoci v bankovním odvětví z právního hlediska vychází vzhledem k nestabilní situaci na finančních trzích z tohoto ustanovení.
(77)
Komise především nevidí - s ohledem na dřívější postavení HRE na německém trhu s hypotečními zástavními listy, na dřívější bilanční sumu HRE a rozsah dřívějších derivátů HRE - důvod zpochybnit hodnocení Německa, které HRE označilo za systémově důležitou banku.
(78)
Komise konstatuje, že HRE využila podpory na záchranu, které Komise označila za slučitelné s vnitřním trhem; tyto podpory je však nyní nutné přezkoumat z toho hlediska, zda je možné je považovat za státní podporu na restrukturalizaci, která je slučitelná s vnitřním trhem. Komise musí nyní na základě IAC a sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru přezkoumat slučitelnost těchto opatření, jakož i všech dalších restrukturalizačních opatření, tj. záruk ve výši 52 miliard EUR a kapitálové injekce činící 2,08 miliard EUR.
VI.2.2 Hodnocení na základě sdělení „Impaired-Asset“ („IAC“)
(79)
Veškeré převádění aktiv na konsolidační agenturu musí probíhat v souladu s IAC. Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se navíc uvádí, že přiměřené protiplnění za případnou státní intervenci je jedním z nejvhodnějších omezení narušení hospodářské soutěže, jelikož omezuje výši podpory. Kromě toho by mohlo být nutné omezit pro banku možnost expandovat v určitých oblastech podnikání nebo zeměpisných oblastech, např. prostřednictvím nápravných opatření zaměřených na trh (př. konkrétní kapitálové požadavky v případě, že by přímá omezení expanze měla oslabit trh), nebo omezit morální hazard.
(80)
Pokud jde o způsobilost pro poskytnutí podpory v případě aktiv, která připadla v úvahu pro převod, je podle 34. bodu odůvodnění IAC při výběru jednotlivých kategorií aktiv způsobilých pro poskytnutí podpory bezpodmíněčně nutné zvolit pragmatický a flexibilní přístup. Komise takto flexibilně přistupovala k jiným případům ve věci podpory a akceptovala převod aktiv, v jejichž případě se přísně vzato nejednalo o aktiva ohrožená ztrátou, nýbrž o aktiva, která nebyla s ohledem na zásadní změnu obchodního modelu dané banky strategicky významná.
(81)
Aby se zajistilo, aby se banka především zaměřila na obnovu své rentability a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz 46. bod odůvodnění) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Německo se proto zavázalo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených funkcí podnikání a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat.
(82)
Pokud jde o posouzení a sdílení nákladů, IAC ve 21. bodě odůvodnění uvádí, že součástí požadovaného sdílení nákladů je přiměřené protiplnění. Komise zkoumá, zda se v souladu s přílohou IV sdělení IAC při stanovení ceny za záchranu akvtiv počítá s protiplněním ve prospěch státu, které přiměřeně zohledňuje riziko budoucích ztrát, které překračuje riziko vyjádřené pomocí reálné ekonomické hodnoty aktiv. V souladu s rozhodovací praxí Komise v případě opatření na záchranu aktiv (26) vychází posouzení požadovaného protiplnění za záchranu vlastního kapitálu z převodu za reálnou ekonomickou hodnotu, a to i tehdy, že je tato hodnota nižší než převodní hodnota.
(83)
Podle 41. bodu odůvodnění sdělení IAC by měla převodní hodnota aktiv vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty. Pokud určitý členský stát považuje za nezbytné - zejména aby se předešlo technické insolvenci - použít převodní hodnotu aktiv, která překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, je takový postup přijatelný pouze tehdy, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdějším stádiu, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“).
(84)
Na základě toho Komise dospěla k závěru, že rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který lze požadovat k pozdějšímu datu a který byl určen s pomocí nezávislých odborníků, činí 16,2 miliardy EUR a vyžaduje obzvláště důkladnou restrukturalizaci a redukci dané banky. Podle 21. bodu odůvodnění sdělení IAC není nutné platit žádnou další odměnu, neboť se od opatření po předchozím odpočtu kapitálu ve výši 16,2 miliardy EUR neočekává žádná další záchrana vlastního kapitálu banky (27).
(85)
Komise konstatuje, že Německo se zpětným získáním této částky výslovně nepočítalo. Německo však přijalo doložky, které mají v co největší míře takové zpětné získání umožnit a počítají s následujícím:
a)
podmíněná platební povinnost skupiny HRE vůči konsolidační agentuře ve výši 1,59 miliardy EUR;
b)
PBB použije nevyplacené zisky na splacení vkladu tichého společníka, tj. Spolkové republiky Německo;
c)
Poté co bude v plné výši zaplacena částka 1,59 miliardy EUR, musí podskupina DEPFA Bank plc. (tj. mateřská společnost a všechny dceřiné společnosti) zaplatit Německu za jeho státní podporu přiměřené protiplnění;
d)
Ačkoli byla HRE zestátněna, Německo hodlá reprivatizovat PBB, aby obdrželo rovněž výnosy z případné reprivatizace. Protože byla daná banka převedena do veřejného vlastnictví a stát ji nyní plánuje reprivatizovat, lze navíc navíc souhlasit s tím, že se stát pokusí získat zpět co nevíce z částky, kterou do banky vložil, a že dřívější držitelé podílů přispěli k záchraně banky přiměřenou částkou.
Plánovaná restrukturalizace je navíc dalekosáhlá a předpokládá radikální redukci „dobré“ hlavní banky na asi 15 % velikosti HRE z období před koncem roku 2008. V kombinaci se závazky ohledně omezení růstu, omezení nabídky produktů, řízení podniku a reprivatizace prostřednictvím zadání veřejné zakázky lze celý balíček týkající se restrukturalizace označit za dostatečně rozsáhlý ve smyslu sdělení IAC.
(86)
Komise rovněž konstatuje, že díky údajům, které Komisi předal angažovaný tým zaměstnanců banky, byly rozptýleny její pochybnosti ohledně toho, že Německo a HRE možná nebudou ochotny či schopny zajistit neomezenou transparentnost a úplné poskytování informací o znehodnocení aktiv ex ante. HRE navíc - částečně na žádost Komise - nechala přezkoumat své údaje s ohledem na jejich soudržnost a kvalitu, což odborníkům Komise usnadnilo jejich konečný přezkum. Kromě toho se Německo a PBB zavázaly k tomu, že výrazně zlepší řízení rizik a systémy pro podávání zpráv, aby se rozptýlily pochybnosti Komise ohledně možného nedostatečného systému informací o řízení.
VI.2.3 Slučitelnost se sdělením o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru
(87)
Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se stanoví předpisy upravující podporu, které se uplatní na restrukturalizaci finančních institucí během současné krize. Podle tohoto sdělení musí restrukturalizace finanční instituce, která je plánována za současné finanční krize, zajistit obnovu dlouhodobé rentability dotčené banky, počítat s přiměřeným vlastním příspěvkem banky, která je příjemcem podpory (sdílení nákladů), a obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (28), aby byla slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(88)
Již poskytnuté a ještě plánované kapitálové injekce, jakož i výše státní podpory, která vyplynula z převodu aktiv, celkem činí více než 20 % rizikově vážených aktiv HRE z období před krizí.
VI.2.3.1 Obnovení dlouhodobé rentability PBB
(89)
V souladu s odstavcem 2 sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru Německo předložilo obsáhlý a podrobný restrukturalizační plán, ve kterém vysvětlilo důvody finančních potíží HRE a podrobně popsalo daný obchodní model.
(90)
Z restrukturalizačního plánu, jakož i z doplňujících informací předložených Německem vyplývá, že potíže HRE způsobily především tyto faktory:
a)
HRE, a zejména společnost DEPFA Bank plc., byly jako banky, které se financovaly výlučně na peněžním a kapitálovém trhu bez franšízového financování, ve velké míře závislé na intaktním mezibankovním kapitálovém trhu, který se důsledkem insolvence Lehman Brothers dočasně zcela zhroutil;
b)
zátěž z minulosti v podobě aktiv, které s ohledem na jejich skutečný rizikový profil nepřinášely přiměřenou návratnost investic;
c)
skupina HRE vznikla sloučením více menších bank, které používaly různé IT aplikace, které nebyly integrovány do jednoho rozsáhlého, vzájemně sladěného systému řízení rizik.
(91)
Jak bylo vysvětleno výše, je cílem restrukturalizačního plánu a plánovaných opatření, která se týkají především financování banky a interních systémů kontroly, vyloučit, aby se opakovaly problémy s likviditou, kvůli kterým se banka téměř dostala do insolvence. Restrukturalizační plán zcela konkrétně řeší nejdůležitější problémové oblasti: staví na stabilnějším konceptu financování, který se opírá o hypoteční zástavní listy; odbourává dosavadní závislost na mezibankovním peněžním trhu; zlepšuje a integruje IT prostředí; omezuje rozsah regionálních priorit; zmenšuje síť poboček a omezuje absolutní rozsah podnikání. Skutečnost, že se ostatní obchodní činnosti zastavují a jedná se s nimi jako s portfoliem, které se v rozvaze PBB ukončuje, je logickým doplněním tohoto konceptu.
(92)
Obě zbývající oblasti podnikání PBB se tedy omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry (hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy). Tvrzení, že taková konzervativnější podnikatelská strategie by měla vést ke kvalitativnímu zlepšení poskytování úvěrů, je opodstatněné, zejména s ohledem na ustanovení německého zákona o zástavních listech („Pfandbriefgesetz“) ohledně řízení rizika, dozoru nad rizikem a jeho kontroly a s ohledem na ustanovení tohoto zákona týkající se ukončení obstavení (např. omezení obstavení).
(93)
V 92. bodě odůvodnění rozhodnutí o rozšíření vyšetřovacího řízení ze dne 24. září 2010 (viz 15. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že budoucí podnikatelské činnosti banky, zejména ty v oblasti „public finance“ (vyznačující se nízkými maržemi), přinesou dostatečně vysoké marže. Část činností v oblasti „public finance“, tzn. veřejné financování investic, má být uskutečňována i nadále. Podnikání v oblasti veřejného financování investic však zahrnuje pouze financování produktů, které souvisí s investicemi veřejného sektoru, a liší se tak od státního financování, tj. nevázaného financování státních orgánů, pro které jsou typické obzvláště nízké marže. Související pochybnosti Komise již nejsou tak velké, neboť v rámci upraveného obchodního modelu se zastavuje podnikání v oblasti státního financování, které představovalo asi 75 % dřívějších aktivit v oblasti „public finance“, a v rozvaze PBB se od něho jako ukončovaného portfolia upouští. Související pochyby Komise rovněž rozptyluje závazek Německa, podle kterého již PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %.
(94)
Komise kromě toho konstatuje, že přístup, který zachovává podnikání v oblasti veřejného financování investic jako druhou oblast podnikání PBB, rozptyluje pochybnosti účastníků trhu a ratingových agentur, které souvisí s nedostatečnou diverzifikací bank, které se omezují pouze na jednu oblast podnikání (tzv. „monoline banks“), a tím jsou silně závislé na jediné oblasti podnikání. Díky tomu, že PBB bude podnikat ve dvou oblastech, které nemají nutně stejné cykly obchodování, měla by být schopná zajistit si stabilnější a předvídatelnější příjmy a dosáhnout u institucionálních investorů potřebné viditelnosti.
(95)
Z restrukturalizačního konceptu vyplývá jasná organizační struktura, protože obchodní činnosti v oblastech, jako je např. „capital markets and asset management“, které dříve patřily k hlavní oblasti podnikání, již nebudou uskutečňovány a bude výrazně zredukována síť poboček. Mnoho poboček již bylo uzavřeno; v rámci tohoto obchodního modelu, který se vyznačuje výraznějším poměrným členěním úvěrových portfolií a podrobnějším členěním struktury portfolií, mají být znovu otevřeny čtyři z nich (v Berlíně, Hamburku, oblasti Porýní a Porúří a ve Stockholmu).
(96)
Restrukturalizační plán zajišťuje, aby si PBB nevybudovala nepřiměřeně silné postavení na trhu. Pokud jde o poskytování nových úvěrů, v případě obou oblastí podnikání jsou stanovené stropy. PBB hodlá na hlavních trzích získat 1 % až 2 % podíl na trhu v oblasti veřejného financování investic a v oblasti financování nemovitostí 2 % až 6 % podíl na trhu.
(97)
Komise bere na vědomí, že banka začala odstraňovat nedostatky svých IT systémů. Daná IT síť byla zpočátku velmi různorodá a vykazovala značné nedostatky, zejména pokud šlo o funkce a aplikace umožňující řízení rizika. HRE proto v roce 2009 zahájila víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT. Různá systémová zlepšení mají být zavedena postupně, v šesti fázích. Projekt mj. zahrnuje operační zlepšení: př. konsolidaci systémů správy úvěrů; zlepšení IT systémů v oblasti řízení rizika s ohledem na úvěrové, tržní a likvidní riziko; standardizaci systémů front office a zlepšení přesnosti, poměrného členění úvěrových portfolií a kvality informací a údajů. Z informací o obsahu a průběhu reorganizace IT systémů vyplývá, že počáteční problémy byly řešeny odborně a byly během restrukturalizace PBB v dostatečném rozsahu vyřešeny. Komise se domnívá, že budoucí IT systém bude platformou, která bude uzpůsobená organizaci vedení obchodů, bude funkční a výkonná a s její pomocí bude možné řídit riziko rychle a prozíravě. Rozhodující tedy je, aby se plány na reorganizaci IT systémů uskutečnily v plném rozsahu.
(98)
Likvidita, platební schopnost a ziskovost PBB (29) jsou nejdůležitějšími ukazateli rentability dané banky a budou podrobeny přezkumu jak v rámci základního scénáře, tak i v rámci pesimistického scénáře (30).
(99)
Podle restrukturalizačního plánu si PBB již nemá zajišťovat své refinancování pomocí státních záruk. PBB přesto zůstává finanční institucí, která se bez franšízového financování refinancuje na peněžním a kapitálovém trhu, přičemž však sleduje strategii výrazného zmenšování objemu nezajištěných zdrojů refinancování. Namísto toho hodlá vydávat zástavní listy, které se považují za stabilnější zdroj financování.
(100)
Protože akutní nedostatek likvidity byl jednou z hlavních příčin problémů HRE, což si nakonec vyžádalo státní podporu, je podle restrukturalizačního plánu k dispozici dostatečná hotovostní a likvidní rezerva, přičemž bude zřejmě nutné zohlednit důsledky vyplývající z požadavků Basel III. Tato rezerva bude největší při zahájení období restrukturalizace a postupně se bude snižovat. V případě základního scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [12-17] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 pak [7-17] %. V případě pesimistického scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [7-10] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 [7-10] %. Komise se domnívá, že situace ohledně likvidity je v případě základního i pesimistického scénáře přiměřená.
(101)
Díky podílu základního kapitálu (vypočítaného podle metody interního ratingu Basel II), který se na konci roku 2011 v případě základního scénáře odhaduje na 12,9 % a v případě pesimistického scénáře na 10,5 %, je PBB dostatečně vybavena vlastním kapitálem a během období restrukturalizace splní minimální kapitálové požadavky. Podle předpokladů použitých v restrukturalizačním plánu bude podíl základního kapitálu na konci roku 2015 v případě základního scénáře činit 12,4 %, popř. v případě pesimistického scénáře 11,3 %. Příčinou snížení podílu základního kapitálu nejsou v případě základního scénáře ztráty, nýbrž především předpokládaný nárůst rizikově vážených aktiv, který zase souvisí s plánovaným růstem (v případě základního scénáře vykazuje PBB po zdanění v letech 2011 až 2015 pozitivní výsledek, pouze v případě pesimistického scénáře by PBB v letech 2011 až 2012 vykazovala po zdanění negativní výsledek).
(102)
Očekává se, že se ziskovost PBB během období restrukturalizace zlepší. Z restrukturalizačního plánu vyplývá, že v případě základního scénáře bude zisk po zdanění činit v roce 2011 [110-150] milionů EUR a v roce 2015 [280-320] milionů EUR. To by sice v roce 2011 odpovídalo rentabilitě vlastního kapitálu (po zdanění) pouze ve výši [3-6] %, na konci období restrukturalizace (v roce 2015) by to však bylo [8-11] % (po zdanění). Vytčenou rentabilitu vlastního kapitálu v případě základního scénáře lze vzhledem k obchodní činnosti banky, s jakou počítá restrukturalizační plán, i s ohledem na životaschopnost či reprivatizaci PBB považovat za uspokojivou. Podle Německa ztráty z předchozích let pohltí dané zisky po zdanění, což vzhledem k převodu ztrát znamená, že PBB bude do roku 201[…] vykazovat bilanční ztrátu; v souvislosti se splacením vkladu tichého společníka se to však změní v roce 201[…].
(103)
Tabulka 1: Plánování zisků a ztrát v případě PBB, IFRS (základní scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Jako nejdůležitější faktory růstu ziskovosti PBB lze uvést tyto dva zdroje: 1. zisky PBB z jejího komerčního podnikání porostou, 2. operační náklady se sníží.
(105)
V souvislosti s dosažením vyšších zisků obsahuje restrukturalizační plán v případě úvěrů zlepšení průměrné marže, a to zejména díky převzetí odpovědnosti za nové a ziskovější podnikání. Pokud jde o podnikání v oblasti financování nemovitostí, na základě současných portfolií se očekává zlepšení čistých marží z [85-100] bps na [105-120] bps (v roce 2011), na [105-110] bps (v roce 2012) a konečně na [95-100] bps. V případě podnikání v oblasti veřejného financování investic bude na celé období restrukturalizace stanovena čistá marže ve výši [27-35] bps, což představuje výrazné zlepšení v porovnání s čistou marží, tj. [6-12] bps, vypočítanou ohledně stávajícího portfolia pro státní financování (31). Příčinou tohoto zlepšení je především skutečnost, že se nebude pokračovat v podnikání v oblasti státního financování.
(106)
Protože se musí zajistit, aby se docílilo dostatečně vysokých marží, je závazek Německa, že PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %, přiměřený a nutný.
(107)
V letech 2011 a 2012 představují protiplnění, která PBB získá za poskytnutí služeb v oblasti správy aktiv pro FMS-WM („bad bank“ HRE), důležitý zdroj příjmů PBB. Aby se zajistilo, že se banka zaměří především na obnovu své rentability, a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz sdělení IAC) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Na základě toho Německo přislíbilo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených obchodních funkcí a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat. Totéž platí pro refinancování FMS-WM. Tento závazek má rovněž zajistit, že se rentabilita ve střednědobém horizontu udrží sama o sobě a nebude potřebovat prostředky z protiplnění, která souvisí s převodem znehodnocených aktiv.
(108)
Komise bere na vědomí, že PBB hodlá výrazně snížit své provozní náklady. Během období restrukturalizace se výrazně zlepší poměr nákladů a zisků, a to v případě základního scénáře z [64-79] % (v roce 2011) na [32-42] % (v roce 2015).
(109)
PBB zahájila několik zásadních restrukturalizačních opatření, které ovlivní její nákladovou základnu. PBB konkrétně uzavřela mnoho poboček a počet svých zaměstnanců snížila asi o 30 % (na konci roku 2010 měla 1 366 zaměstnanců, v porovnání s koncem roku 2007, kdy měla 2 000 zaměstnanců (32)). Tato opatření ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pozitivně ovlivní provozní náklady, v krátkodobém horizontu však v důsledku restrukturalizace vzniknou mimořádné náklady, zejména z důvodu vyplácení odškodného a v souvislosti s předčasnými odchody do důchodu, jakož i kvůli nákladům na právní zástupce a poradenství. Předpoklad, že se provozní náklady po ukončení restrukturalizace ustálí na výrazně nižší úrovni, je podle názoru Komise opodstatněný.
(110)
Po převedení znehodnocených aktiv na FMS-WM, které způsobilo značné snížení bilanční sumy, se zdá, že v případě základního scénáře je zabezpečení úvěrového rizika PBB na období restrukturalizace stabilní.
(111)
Komise považuje plánovanou rentabilitu vlastního kapitálu PBB za dostatečně solidní i při zohlednění předpokladů pesimistického scénáře, neboť by nebyla ohrožena ani životaschopnost banky ani vyhlídky na reprivatizaci PBB. Podle restrukturalizačního plánu by PBB v roce 2011 v případě pesimistického scénáře zaznamenala ztráty ve výši [100-125] milionů EUR; po ukončení období restrukturalizace v roce 2015 se však očekávají zisky ve výši [270-310] milionů EUR. Rentabilita vlastního kapitálu (po zdanění) by byla v roce 2011 (- [2,8-3,8] %) a v roce 2012 negativní; v případě tohoto scénáře by však v roce 2015 dosáhla téměř [9-12] %.
(112)
Tabulka 2: Plánování zisků a ztrát PBB, IFRS (pesimistický scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Vzhledem ke zlepšení obchodního modelu, technické infrastruktury a organizační struktury a vzhledem k tomu, jak tato zlepšení ovlivní očekávanou likviditu, platební schopnost a ziskovost PBB, zastává Komise názor, že restrukturalizační plán splňuje kritéria sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru týkající se obnovy dlouhodobé rentability.
VI.2.3.2 Vlastní příspěvek / sdílení nákladů
(114)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci přiměřeným vlastním příspěvkem. Oddíl 3 uvedeného sdělení ohledně vlastního příspěvku stanoví tyto zásady:
a)
pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti;
b)
aby se výše podpory omezila na nezbytné minimum, měly by banky použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje. To může zahrnovat například prodej aktiv;
c)
náklady spojené s restrukturalizací nenese pouze stát, ale i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Daný požadavek na sdílení nákladů sleduje dva cíle: omezit případné narušení hospodářské soutěže a zabránit morálnímu hazardu (33).
(115)
Pochybnosti Komise o tom, že se dané podpory možná neomezily pouze na nutné minimum pro obnovení dlouhodobé rentability, se podařilo rozptýlit. Německo do HRE celkem investuje téměř 10 miliard EUR. Část těchto kapitálových injekcí, tj. 2,08 miliardy EUR, poslouží k financování rekapitalizace konsolidační agentury FMS-WM, další 1,59 miliardy EUR má být na FMS-WM převedena během restrukturalizace. Asi 63 % z těchto necelých 10 miliard EUR zůstanou ve skupině HRE.
(116)
PBB je v rámci skupiny HRE jediný subjekt, který bude v budoucnu realizovat nové obchody, a proto je aktivním účastníkem hospodářské soutěže. V případě základního scénáře je na konec roku 2011 stanovený podíl základního kapitálu (vypočítaný podle metody IRB Basel II) na 12,9 %, tento podíl se během období restrukturalizace do konce roku 2015 mírně sníží na 12,4 %. Restrukturalizační plán nedává důvod k pochybám, že by daná banka neměla během období restrukturalizace splnit minimální kapitálové požadavky. Předpovídaný podíl základního kapitálu je vysoký, každopádně však odpovídá podílům kapitálu konkurentů. Z důvodů finanční krize se v současnosti od bank obecně očekává, že budou mít vyšší podíly kapitálu, než jaké měly před krizí. Dále je třeba vzít v úvahu, že PBB potřebuje kvůli svým problémům během krize solidní kapitálové krytí, aby se mezi účastníky trhu mohla prosadit jako spolehlivý obchodní partner. Podle názoru Komise je proto výše poskytnutého kapitálu a z toho plynoucí podíly kapitálu přiměřená a omezuje se na nutné minimum.
(117)
HRE dále obdržela záruky v celkové výši 145 miliard EUR, z nichž využila 124 miliard EUR. Tyto záruky byly nutné, aby banka mohla dále podnikat v situaci, kdy jí hrozila insolvence, a to alespoň do té doby, než bude schopná převést na FMS-WM svá znehodnocená aktiva. Všechny záruky, které skupina HRE využila a které celkem činí 124 miliard EUR, byly s účinností od 1. října 2010 převedeny na FMS-WM. PBB se tedy již v rámci své obchodní činnosti nespoléhá na státní záruky. Daný převod přispěl k tomu, že se podpora ve formě záruk časově omezila na nezbytné minimum.
(118)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru by měly banky, které přijaly podporu, použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje, což obvykle obnáší prodej aktiv. HRE se převodem aktiv v nominální hodnotě asi 210 miliard EUR a převodem derivátů v hodnotě asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM zbavila značné části svých aktiv a tímto způsobem snížila svou bilanční sumu na polovinu. Tím však nevznikl žádný účetní zisk, který by mohl být využit k financování nákladů na restrukturalizaci. Daný převod je nutné spíše také považovat za státní podporu, neboť cena, jež byla ve prospěch HRE zaplacena za tato aktiva, překračovala reálnou ekonomickou hodnotou těchto aktiv asi o 16,2 miliardy EUR. Přesto skupina již odprodává, popř. odprodala, účasti v podnicích (např. podíly v Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Švýcarsko), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) a v Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE zaplatila za všechny záruky, které jí poskytlo Německo, úroky ve prospěch zvláštního fondu SoFFin, které se pohybovaly mezi 0,5 % a 0,8 % ročně. Pokud jde o tuto část státní pomoci, zaplatila HRE tímto způsobem přiměřenou odměnu ve smyslu sdělení - Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí („sdělení o bankovnictví“) (34). Naproti tomu banka doposud nezaplatila protiplnění ani za poskytnutý kapitál ani za záchranu vlastního kapitálu, která vyplynula z opatření na záchranu aktiv; dále není schopna stanovit přiměřený mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“) pro státní podporu, která spočívala v tom, že převodní hodnota aktiv byla vyšší než jejich reálná ekonomická hodnota.
(120)
Vzhledem k obecné hospodářské situaci HRE lze dojít k závěru, že banka jednoduše nebyla schopna přispět na náklady restrukturalizace dalším významným vlastním příspěvkem (35). Daný nedostatečný vlastní příspěvek banky musí být proto zohledněn v restrukturalizačním plánu prostřednictvím dalekosáhlých strukturálních opatření, aby se zajistilo, že banka a vlastníci podílů budou přiměřeně sdílet náklady, které si vyžádala záchrana banky. Restrukturalizační plán počítá s redukcí banky, pokud jde o velikost skupiny, postavení na trhu, rozsah obchodní činnosti a bilanční sumu - vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu Komise tato opatření považuje za přiměřenou náhradu za nedostatečný vlastní příspěvek banky.
(121)
Rovněž je nutné zohlednit, že banka byla zestátněna a bývalí vlastníci podílů byli na základě hodnoty skupiny odškodněni bez podpory ze strany státu (36). Z hlediska státní podpory je to pozitivní aspekt a znamená to, že dřívější vlastníci podílů přišli o všechny podíly, a proto je nutné vycházet z toho, že náklady na restrukturalizace HRE sdíleli dostatečně.
(122)
Pokud jde o majitele podřízených dluhových cenných papírů HRE, Německo se zavázalo, že HRE nebude třetím stranám vyplácet žádné podíly na zisku z finančních nástrojů závislých na zisku a že se tím zajistí, že vlastníci kapitálu Tier 2 neobdrží za své investice žádné (nebo pouze nízké) vyrovnání - tak budou tito vlastníci sdílet část nákladů stejně jako vlastníci kapitálu Tier 1.
(123)
Komise proto dospěla k závěru, že vlastníci podílů HRE přispěli k nákladům na restrukturalizaci přiměřeně, a že tedy bylo přiměřeně zohledněno nebezpečí morálního hazardu.
VI.2.3.3 Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(124)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí Komise při přezkumu opatření omezujících narušení hospodářské soutěže zohlednit výši podpory, rozsah sdílení nákladů a budoucí postavení dané finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. Na základě tohoto přezkumu je pak nutné přijmout příslušná opatření.
(125)
HRE způsobila významné narušení hospodářské soutěže. Německo ve prospěch HRE poskytne kapitál v celkové výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu přijme FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu státní podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR. Vzhledem k této významné podpoře ze strany státu musí následovat důkladná restrukturalizace HRE.
(126)
PBB bude jako následnická banka HRE dobře finančně vybavena a nezatížena dřívějšími riskantními úvěrovými obchody HRE. Bylo zapotřebí významné podpory, aby se zachovala způsobilost PBB k právním úkonům a usnadnilo se oddělení bank. PBB je však mnohem menší banka a Německo navíc přijalo přiměřená opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže.
(127)
Zaprvé, PBB se bude jako podnikatelský subjekt od dřívější HRE významně odlišovat. Byla zestátněna a je nyní důkladně restrukturalizována; v důsledku toho je PBB významně menší bankou, než byla bývalá HRE. Po převodu řady aktiv na FMS-WM činí strategická bilanční suma PBB, která nezahrnuje žádné rozvahové položky, které se jako ukončované portfolio v rozvaze PBB ukončují nebo které byly synteticky převedeny na FMS-WM, asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008.
(128)
Zadruhé, Německo předložilo Komisi několik závazků, jejichž cílem je omezit přítomnost PBB na trhu (k tomu podrobněji viz oddíl V). PBB bude realizovat nové obchody pouze ve dvou oblastech podnikání - v oblasti financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti podnikání porostou během období restrukturalizace pouze omezeně, neboť ohledně nových obchodů, bilanční sumy i rozsahu portfolia byly stanoveny stropy, takže možnosti PBB expandovat na trhu, a tím narušit hospodářskou soutěž, jsou malé. Dané omezení růstu platí minimálně do 31. prosince 2013 a potenciálně ještě déle, pokud PBB nebude do té doby reprivatizována. Všechny ostatní subjekty skupiny HRE musí zastavit své obchodní činnosti a ukončit svá portfolia; to platí především pro oblasti podnikání „infrastructure finance“, „capital markets & asset management“ a státního financování.
(129)
Zatřetí, Německo se zavázalo, že PBB v rámci svých nových strategických obchodů nebude poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %. Mají se tím rozptýlit pochybnosti Komise, že by PBB příliš agresivní cenovou politikou mohla poškodit hospodářskou soutěž a konkurenty. Komise se domnívá, že se jedná o další účinné opatření na omezení nepřiměřeně silného narušení hospodářské soutěže.
(130)
Začtvrté, obchodní činnosti PBB budou omezovat pravidla pro účast v hospodářské soutěži, která budou zahrnovat zákaz převzetí a zákaz poukazovat v reklamě na danou banku na poskytnutou státní podporu.
(131)
Německo se navíc zavázalo, že PBB co nejrychleji reprivatizuje, tj. nejpozději do 31. prosince 2015. Díky odprodeji PBB bude moci Spolková republika Německo získat (částečně) zpět kapitál, který investovala do HRE. Komise dále konstatuje, že reprivatizace realizovaná k co nejdřívějšímu datu zajistí, že třetí strany budou moci koupit PBB.
VII. DOZOR
(132)
Německo se zavázalo, že nad realizací restrukturalizačního plánu HRE a splnění závazků ze seznamu závazků bude dohlížet správce zodpovědný za dozor. Správce bude Komisi každé čtvrtletí podávat zprávu.
VIII. ZÁVĚR
(133)
Komise došla k závěru, že výše přezkoumaná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(134)
Komise kromě toho dospěla k názoru, že podpora na restrukturalizaci je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, pod podmínkou, že bude realizován restrukturalizační plán, jehož konečné znění bylo aktualizováno dne 14. června 2011, a pod podmínkou, že budou splněny závazky ze seznamu závazků uvedené v příloze tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Německo poskytlo a ještě hodlá poskytnout ve prospěch skupiny Hypo Real Estate a kterou tvoří:
-
kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 2,96 miliardy EUR (oznámeno dne 3. června 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR (oznámeno dne 30. dubna 2010), z níž bude 450 milionů EUR poskytnuto pouze tehdy, pokud nastanou určité okolnosti,
-
kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR (oznámeno dne 10. září 2010),
-
záruky ve výši 35 miliard EUR (oznámeno dne 30. září 2008),
-
záruky ve výši 52 miliard EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
záruka ve výši 8 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
záruka ve výši 10 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
likvidní záruka ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 2. září 2010),
-
záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 10. září 2010) a
-
převod aktiv na konsolidační agenturu FMS Wertmanagement AöR (oznámeno dne 10. září 2010),
je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie s ohledem na seznam závazků uvedený v příloze slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby po zveřejnění tohoto rozhodnutí byly Komisi předkládány podrobné čtvrtletní zprávy o opatřeních, která byla přijata, s cílem provést toto rozhodnutí v souladu s časovým harmonogramem uvedeným v příloze v seznamu závazků.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 18. července 2011.
SKLEP KOMISIJE
z dne 18. julija 2011
o državni pomoči C 15/09 (ex N 196/09), ki jo je Nemčija izvedla in jo namerava izvesti za banko Hypo Real Estate
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5157)
(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/118/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (2), in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
Evropska komisija je 2. oktobra 2008 začasno odobrila državno pomoč družbi Hypo Real Estate Holding AG v obliki državnega jamstva v višini 35 milijard EUR (zadeva je bila evidentirana pod številko N 44/08) (3), tj. za šest mesecev oziroma do predložitve verodostojnega in utemeljenega načrta prestrukturiranja banke. Nemčija je uradno priglasila ukrep 30. septembra 2008.
(2)
Nemčija je 1. aprila 2009 priglasila načrt prestrukturiranja za banko Hypo Real Estate (v nadaljnjem besedilu: banka HRE) (zadeva je bila evidentirana pod številko N 196/09). Z dopisom z dne 17. aprila 2009 je Nemčija dopolnila priglasitev načrta prestrukturiranja in Komisijo obvestila o kapitalski injekciji v višini 60 milijonov EUR in podaljšanju državnih jamstev v višini 52 milijard EUR, ki so bila dodeljena v okviru odobrenega programa pomoči bančnemu sektorju (4).
(3)
Komisija je z dopisom z dne 7. maja 2009 (5) obvestila Nemčijo, da je začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske Unije. Ta odločitev (v nadaljnjem besedilu: odločitev o začetku postopka) je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (6) in je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe.
(4)
Nemčija je 3. junija 2009 priglasila kapitalsko injekcijo v višini 2,96 milijarde EUR, evidentirano pod številko N 333/09.
(5)
Nemčija je 17. avgusta 2009 obvestila Komisijo (zadeva je evidentirana pod številko C 15/09), da namerava ponovno podaljšati jamstva, ki jih je prej dodelil posebni sklad za stabilizacijo finančnega trga (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, v nadaljnjem besedilu: sklad SoFFin) in za banko HRE znašajo 52 milijard EUR (glej uvodno izjavo 2).
(6)
Nemčija je 20. in 21. oktobra 2009 predložila ponovno posodobljen načrt prestrukturiranja in obvestila Komisijo o nadaljnjih nameravanih ukrepih za banko HRE (ustanovitev slabe banke, dodelitev dodatnih jamstev) ter o nadaljnjem podaljšanju, tj. tretjem podaljšanju obstoječih jamstev sklada SoFFin v višini 52 milijard EUR (zadeva je evidentirana pod številko N 557/09).
(7)
Nemčija je 26. oktobra 2009 pod številko N 557/09 priglasila dodatno kapitalsko injekcijo v višini 3,0 milijarde EUR, jamstva sklada SoFFin v višini skupno 18 milijard EUR za banko HRE in jamstvo sklada SoFFin v višini 2 milijard EUR za slabo banko banke HRE (7). Komisija ni odobrila jamstva sklada SoFFin v višini 2 milijard EUR.
(8)
Komisija je 13. novembra 2009 podaljšala formalni postopek preiskave in začasno odobrila kapitalske injekcije v višini 60 milijonov EUR, 2,96 milijarde EUR in 3 milijarde EUR (v zadevah: C 15/09, N 333/09 in N 557/09), dokler ni sprejela dokončne odločitve o načrtu prestrukturiranja. Ta odločitev je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (8) in je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe.
(9)
Nemški organi so 15., 16. in 17. decembra 2009 (zadeva je evidentirana pod številko N 694/09) dopolnili priglasitev z dne 26. oktobra 2009 in predložili dodatne informacije glede jamstev sklada SoFFin v višini 18 milijard EUR.
(10)
Komisija je 21. decembra 2009 začasno odobrila jamstva sklada SoFFin v višini 18 milijard EUR za največ eno leto (zadeva št. N 694/09) (9).
(11)
Nemčija je 30. aprila 2010 priglasila kapitalsko injekcijo sklada SoFFin v višini 1,85 milijarde EUR (zadeva št. N 161/10).
(12)
Komisija je 19. maja 2010 do sprejetja dokončne odločitve o načrtu prestrukturiranja začasno odobrila kapitalsko injekcijo v višini 1,85 milijarde EUR, (10).
(13)
Nemčija je 2. septembra 2010 priglasila likvidnostno jamstvo sklada SoFFin v višini 20 milijard EUR (zadeva št. N 380/10).
(14)
Nemčija je 10. septembra 2010 priglasila ukrep za oslabljena sredstva - tj. namero, da prenese sredstva iz banke HRE na banko FMS Wertmanagement AöR (11) (v nadaljnjem besedilu: banka FMS-WM) - in kapitalsko injekcijo v višini do približno 2,13 milijarde EUR ter dodatno jamstvo, tj. jamstvo v primeru likvidacije v višini do 20 milijard EUR (zadeva št. N 380/10).
(15)
Komisija je 24. septembra 2010 ponovno podaljšala formalni postopek preiskave in začasno odobrila ukrep za oslabljena sredstva, likvidnostno jamstvo v višini 20 milijard EUR in jamstvo v primeru likvidacije v višini do 20 milijard EUR. Ta odločitev je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (12), in je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe. Sklep Komisije z dne 24. septembra 2010 ni obsegal kapitalske injekcije v višini do 2,13 milijarde EUR, ki jo je Nemčija priglasila 10. septembra 2010; tj., Komisija ni odobrila te kapitalske injekcije.
(16)
Nemčija je 14. junija 2011 predložila dokončno posodobljen načrt prestrukturiranja. Nemčija je 15. junija 2011 predložila seznam s tem povezanih zavez, ki je bil dopolnjen 1. julija 2011.
(17)
Nemčija je 14. junija 2011 pojasnila, da naslednja kapitalska injekcija ne bo znašala do 2,13 milijarde EUR, kot je priglasila 10. septembra 2010, ampak da bo znašala do 2,08 milijarde EUR, znižani znesek pa bo na voljo banki FSM-WM.
(18)
V daljšem časovnem obdobju je med oddelki Komisije, Nemčijo in banko HRE potekalo več sestankov in telefonskih konferenc, izmenjanih pa je bilo tudi več dopisov.
(19)
Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani, jih posredovala Nemčiji in prejela pripombe Nemčije z dopisom z dne 24. marca 2010.
II. UPRAVIČENEC IN UKREPI POMOČI
II.1 Upravičenec
(20)
Banka HRE je bila oktobra 2003 ustanovljena zaradi oddelitve delov dejavnosti financiranja nepremičnin skupine HVB Group. V letu 2007 je banka HRE prevzela banko DEPFA Bank plc s sedežem v Dublinu ter njeno poslovanje razširila na javni sektor in financiranje infrastrukturnih naložb. Skupina HRE (13) je trenutno sestavljena iz holdinga Hypo Real Estate Holding AG (v nadaljnjem besedilu: HRE Holding) in njenih treh podružnic banke PBB Deutsche Pfandbriefbank AG (v nadaljnjem besedilu: banka PBB), banke DEPFA Bank plc in družbe Hypo Real Estate Finance B.V. v postopku likvidacije (v nadaljnjem besedilu: družba HRE Finance i.L.). Banki DEPFA Bank plc in PBB imata vsaka številne nadaljnje podružnice in udeležbe. Banka PBB je preimenovana temeljna banka skupine in edina od treh podružnic HRE Holding, ki bo še naprej ustvarjala nov posel. Njena sektorja dejavnosti sta financiranje nepremičnin in financiranje javnih naložb. Banka DEPFA Bank plc je izčrpana in od datuma uradnega obvestila o tem sklepu Komisije ne bo sklepala novih poslov. Njene temeljne dejavnosti so v glavnem obsegale dejavnosti financiranja posojil javnega sektorja ter kreditiranje proračuna in financiranje infrastrukturnih projektov (npr. ceste, mostovi, predori in javne zgradbe). Kot nakazuje že njeno ime, je družba HRE Finance i.L. v postopku likvidacije (14).
(21)
Banka FMS-WM, slaba banka za banko HRE, je bila ustanovljena leta 2010. Upravlja sredstva in izvedene finančne instrumente skupine HRE, ki jih je prevzela, ker so bili nestrateški ali pa so vsebovali nesprejemljivo tveganje ali kapitalsko breme. Banka FSM-WM je sčasoma prevzela precejšen del sredstev banke HRE. Banka FMS-WM nima dovoljenja za opravljanje bančnih storitev.
(22)
Banka HRE je za poslovno leto 2008 prikazala izgubo v višini 5,5 milijarde EUR, za leto 2009 izgubo v višini 2,2 milijarde EUR in za leto 2010 izgubo v višini 0,9 milijarde EUR.
(23)
S kapitalsko injekcijo v višini približno 3,02 milijarde EUR (60 milijonov EUR marca 2009 in 2,96 milijarde EUR junija 2009) je Nemčija postala 90-odstotni lastnik banke HRE. Jeseni 2009 so bili izrinjeni manjšinski delničarji. Nemčija je kupila preostale delnice, pri čemer je plačala 1,30 EUR za delnico, in postala 100-odstotni lastnik banke HRE. Nato se je za banko HRE začel postopek prestrukturiranja.
II.2 Težave banke HRE v okviru finančne krize
(24)
Konec septembra 2008 se je banka HRE soočala s pomanjkanjem likvidnosti, ki jo je pripeljalo na rob stečaja. Banka HRE na trgih ni mogla pridobiti kratkoročnega financiranja, saj je kriza na finančnem trgu povzročila zlom nekaterih finančnih trgov. Potem ko je banka Lehman Brothers zaprosila za zaščito upnikov, je zlasti medbančni trg sredi septembra 2008 skoraj prenehal delovati.
(25)
Poslovni model banke DEPFA Bank plc, ki je bila od oktobra 2007 podružnica v popolni lasti banke HRE ter močno odvisna od financiranja medbančnega trga in drugih kratkoročnih nezavarovanih virov financiranja, se je pri soočanju z likvidnostnimi težavami izkazal za zelo nezanesljivega, težave, ki so zaradi tega nastale, pa so ogrozile sam obstoj banke.
(26)
Banka HRE je morala pokriti potrebe banke DEFPA Bank plc po kratkoročni likvidnosti. Vendar je bil obseg kreditnih linij, ki so zapadle 30. septembra 2008, prevelik, da bi ga banka HRE lahko podprla. Poleg tega so notranje transakcije in dejavnosti skupine HRE, kot so denarne terjatve, jamstva in patronatske izjave, pomenile, da je večina podjetij v skupini HRE v enakem položaju. Likvidnostne težave so zato resno ogrožale obstoj skupine HRE.
(27)
Težave banke HRE so bile med drugim povezane tudi s predhodnimi težavami, nastalimi zaradi sredstev, ki ob upoštevanju njihovega dejanskega profila tveganja niso prinesla ustrezne donosnosti naložbe, in z dejstvom, da je bila banka HRE ustanovljena z združitvijo več manjših bančnih ustanov, ki so uporabljale različne sisteme informacijske tehnologije, […] (15).
II.3 Ukrepi državne pomoči
(28)
Nemčija je banki HRE zagotovila ali bo zagotovila kapitalske injekcije, ki skupaj znašajo približno 9,95 milijarde EUR (banka FMS-WM je ali bo prejela del tega kapitala) in jamstva v višini 145 milijard EUR. Banka HRE je imela korist tudi od ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva, katerega element pomoči je znašal približno 20 milijard EUR.
II.3.1 Kapitalske injekcije
II.3.1.1 Kapitalska injekcija v višini 60 milijonov EUR
(29)
V okviru namere Nemčije, da pridobi popoln nadzor nad banko HRE, zaradi česar je v več korakih kupila vse njene delnice, je 30. marca 2009 sklad SoFFin kupil 20 milijonov novih delnic banke HRE po nominalni vrednosti 3 EUR na delnico, zaradi česar je banka HRE prejela kapitalsko injekcijo v višini 60 milijonov EUR, sklad SoFFin pa pridobil 8,65-odstotni delež v kapitalu. Komisija je to kapitalsko injekcijo začasno odobrila 13. novembra 2009.
II.3.1.2 Kapitalska injekcija v višini 2,96 milijarde EUR
(30)
Delničarji banke HRE so 2. junija 2009 odobrili kapitalsko injekcijo v višini 2,96 milijarde EUR za HRE in izdali nove delnice, ki jih je kupil sklad SoFFin. Tako je imel sklad SoFFin v lasti 90 % delnic banke HRE. Te na novo izdane delnice so bile v trgovinski register vpisane 8. junija 2009. Komisija je to kapitalsko injekcijo začasno odobrila 13. novembra 2009.
II.3.1.3 Kapitalska injekcija v višini 3 milijarde EUR
(31)
Kapitalska injekcija, ki je bila priglašena 26. oktobra 2009 in je skupno znašala 3,0 milijarde EUR, je bila sestavljena tako:
(a)
2 milijardi EUR sta bili vloženi v neporabljeni rezervi („freie Rücklagen“) HRE Holding in banke PBB. Potem ko so bili izrinjeni manjšinski delničarji, je bila banka HRE v celoti v lasti Nemčije / sklada SoFFin;
(b)
1 milijarda EUR je bila vložena kot tiha udeležba v banki PBB, s kuponom, odvisnim od dobička, v višini 10 % na leto.
(32)
Pogodbe za to kapitalsko injekcijo v višini 3 milijarde EUR so bile podpisane 16. novembra 2009. Komisija je kapitalsko injekcijo začasno odobrila 13. novembra 2009.
II.3.1.4 Kapitalska injekcija v višini do 1,85 milijarde EUR
(33)
Kapitalska injekcija v neporabljeno rezervo („freie Rücklagen“) banke HRE, ki je znašala do 1,85 milijarde EUR, je bila razdeljena na dve tranši:
(a)
kapitalsko injekcijo v višini 1,4 milijarde EUR (Komisija je to tranšo začasno odobrila 19. maja 2010, vložena pa je bila po odobritvi);
(b)
kapitalsko injekcijo v višini do 450 milijonov EUR (to tranšo je Komisija začasno odobrila 19. maja 2010, pogojena pa je bila z obstojem določenih okoliščin (16). Ta znesek še ni bil vložen, saj do teh okoliščin še ni prišlo.)
(34)
Kapitalska injekcija v višini 1,85 milijarde EUR je del skupne potrebe po kapitalu iz načrta prestrukturiranja za banko HRE. 1,4 milijarde EUR te kapitalske injekcije je bilo vloženih zaradi skladnosti s predpisanimi kapitalskimi zahtevami in blažilca tveganja. Pogodba za to kapitalsko injekcijo v višini 1,4 milijarde EUR je bila podpisana 20. maja 2010. Nemčija pričakuje, da bo drugi del teh 1,85 milijarde EUR, tj. 450 milijonov EUR, vložen v tretji četrtini leta 2011.
II.3.1.5 Kapitalska injekcija v višini 2,08 milijarde EUR
(35)
Nemški organi so 10. septembra 2010 priglasili kapitalsko injekcijo v višini do 2,13 milijarde EUR za banko HRE. Nemčija je 14. junija 2011 pojasnila, da kapitalska injekcija naj ne bi znašala do 2,13 milijarde EUR, ampak do 2,08 milijarde EUR, ta znesek pa bi bil vložen v banko FMS-WM. Po navedbah Nemčije naj bi bilo teh 2,08 milijarde EUR vloženih v tretji četrtini leta 2011. Sklad SoFFin je teh 2,08 milijarde EUR, s soglasjem Evropske komisije, vložil kot kapitalsko terjatev („Einlageanspruch“) v kapitalsko rezervo („Kapitalrücklage“) HRE Holding. HRE Holding je to kapitalsko terjatev s 1. oktobrom 2010 prenesel na banko FMS-WM.
II.3.2 Jamstva
II.3.2.1 Jamstva v višini 35 milijard EUR
(36)
Nemčija je 13. novembra 2008 zagotovila državna jamstva v višini 35 milijard EUR, da bi premostila potrebe banke HRE po refinanciranju. Komisija je jamstva začasno odobrila 2. oktobra 2008.
(37)
Ta jamstva so bila namenjena za likvidnost in so znašala 20 milijard EUR, ki jih je zagotovila nemška državna banka Deutsche Bundesbank, ter za zajamčene obveznice v višini 15 milijard EUR, ki jih je prevzel konzorcij nemških finančnih institucij.
(38)
Banka HRE je državi za 35 milijard EUR vredno jamstvo plačala jamstveno premijo, sestavljeno iz osnovne premije in premije, povezane z uspešnostjo. Osnovna premija je bila sestavljena iz 1 % odobritve plačila letno na t. i. „jamstvo na prvo izgubo“ in 0,5 % odobritve plačila letno na t. i. „jamstvo na drugo izgubo“. Premija, povezana z uspešnostjo, je bila sestavljena iz 1,25 % odobritve plačila letno na „jamstvo na prvo izgubo“ in 0,25 % odobritve plačila letno na „jamstvo na drugo izgubo“.
II.3.2.2 Jamstva v višini 52 milijard EUR
(39)
Med novembrom 2008 in februarjem 2009 je banka HRE od sklada SoFFin prejela jamstva v skupnem znesku 52 milijard EUR na podlagi odobrene nemške sheme za reševanje bančništva (17).
(40)
Banka HRE je za dele jamstva, ki so bili dejansko uporabljeni za kritje obveznic, plačala provizijo za jamstvo v višini 0,5 %, za dele, ki niso bili uporabljeni, pa interkalarne obresti v višini 0,1 %.
II.3.2.3 Jamstvo v višini 8 milijard EUR
(41)
„Zavarovane obveznice“, ki so potekle 23. decembra 2009, je nadomestilo jamstvo sklada SoFFin v višini 8 milijard EUR. Komisija je to jamstvo začasno odobrila 21. decembra 2009.
(42)
Banka HRE je skladu SoFFin plačala premijo za jamstvo v višini 0,5 % zajamčenega zneska na leto. Za dele jamstva, ki niso bili uporabljeni, so veljale interkalarne obresti v višini 0,1 % na leto.
II.3.2.4 Jamstvo v višini 10 milijard EUR
(43)
Komisija je 21. decembra 2009 začasno odobrila jamstvo sklada SoFFin v višini 10 milijard EUR, ki je veljalo največ eno leto in je bilo namenjeno zagotavljanju potreb po likvidnosti banke HRE.
(44)
Banka HRE je skladu SoFFin plačala premijo za jamstvo v višini 0,5 % zajamčenega zneska na leto. Za dele jamstva, ki niso bili uporabljeni, so veljale interkalarne obresti v višini 0,1 % na leto.
II.3.2.5 Jamstvo v višini 20 milijard EUR
(45)
Banka HRE je potrebovala dodatno likvidnostno jamstvo v višini 20 milijard EUR zaradi vpliva neugodnih gibanj na terminskih trgih kapitala in obrestnih mer, ki so vplivala na banko HRE, dokler sredstva niso bila prenesena na slabo banko FMS-WM. Komisija je jamstvo začasno odobrila 24. septembra 2010.
(46)
Banka HRE je plačala premijo za jamstvo v višini 0,8 % odobritve plačila na leto. Za del jamstva, ki ni bil uporabljen, so veljale interkalarne obresti v višini 0,1 % odobritve plačila na leto.
II.3.2.6 Jamstvo v višini do 20 milijard EUR
(47)
Jamstvo v primeru likvidacije v višini 20 milijard EUR je bilo potrebno zaradi preostalih negotovosti v zvezi s tehnično zapletenimi postopki, povezanimi s prenosom sredstev na slabo banko. Komisija je jamstvo začasno odobrila 24. septembra 2010.
(48)
Banka HRE je plačala premijo za jamstvo skladu SoFFin višini 0,8 % odobritve plačila na leto. Za del jamstva, ki ni bil uporabljen, so veljale interkalarne obresti v višini 0,1 % odobritve plačila na leto.
II.3.3 Prenos sredstev na slabo banko
(49)
Nemčija je 10. septembra 2010 priglasila tudi prenos nominalnega zneska v višini približno 210 milijard EUR sredstev in 280 milijard EUR izvedenih finančnih instrumentov na slabo banko FMS-WM. Slaba banka FMS-WM je bila ustanovljena s sklepom odbora z dne 8. julija 2010 v skladu z nemškim Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [Zakon o skladu za stabilizacijo finančnega trga] (v nadaljnjem besedilu: FMStFG) (člen 8a FMStFG). Upravlja s sredstvi in izvedenimi finančnimi instrumenti skupine HRE, ki jih je prevzela, ker so bili nestrateški ali pa so vsebovali nesprejemljivo tveganje ali kapitalsko breme. Banka FMS-WM deluje neodvisno od banke HRE in je zaščitena z obveznostjo sklada SoFFin, da nadomesti izgube („Verlustausgleichspflicht“). Vendar banka FMS-WM nima dovoljenja za opravljanje bančnih storitev. Zato so lahko bila številna sredstva banke HRE prenesena samo umetno; načrtovani so bili različni mehanizmi za „prenos“, odvisni od posebnih okoliščin, da bi ohranili podoben učinek razbremenitve regulatornega kapitala za banko PBB in skupino HRE.
(50)
Komisija je prenos začasno odobrila 24. septembra 2010. Z ukrepom so bila nestrateška in nedonosna sredstva, kot so vladne obveznice ali nedonosna hipotekarna posojila (ali, kot je opisano v uvodni izjavi 49, samo njihova uporaba regulatornega kapitala), prenesena na namensko družbo z državnim jamstvom, ki bo v nekaj letih prenehala z delovanjem. Prenesena nestrateška sredstva so obsegala tudi tista, ki jih ni bilo mogoče uporabiti kot dodatno jamstvo za krite obveznice.
(51)
Veljavni datum prenosa je bil 30. september 2010. Zaradi amortizacije je takrat knjižna vrednost portfelja, namenjenega za prenos, znašala 173 milijonov EUR. V skladu s Sporočilom Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o oslabljenih sredstvih) (18) je Komisija imenovala zunanje strokovnjake, ki so ji pomagali pri ocenjevanju vrednosti portfelja, določanju elementa pomoči in ocenjevanju, ali in v kolikšni meri je vrednost izvedenega prenosa presegala realno ekonomsko vrednost (REV) portfelja. Kot je določeno v Sporočilu o oslabljenih sredstvih, je Nemčija prav tako pooblastila zunanjega strokovnjaka, ki je izvedel neodvisno oceno.
(52)
Portfelj je obsegal približno 30 milijonov EUR komercialnih nepremičninskih kreditov, ki so geografsko razpršeni ter sestavljeni v glavnem iz financiranja poslovnih stavb in nakupovalnih središč. Njihovo trajanje je razmeroma kratko (tri leta), vendar je njihova kreditna kakovost nizka.
(53)
Del portfelja, povezan z nekomercialnimi nepremičninami, je bil sestavljen iz financiranja javnega sektorja ali obveznic in posojil javnim subjektom ali gospodarskim javnim službam. Večina tega posla je bila sestavljena iz standardnih obveznic (navadnih obveznic), vendar je obsegal tudi 31 milijard EUR „strukturiranih kreditnih instrumentov“ in nadaljnjih 30 milijard EUR posojil javnemu sektorju. Kakovost sredstev v tem delu portfelja je bila precej boljša od kakovosti komercialnih nepremičninskih kreditov. Vendar se je zaradi njihove dolge zapadlosti in zaradi tega, ker se je kreditni razmik na trgu od prevzema naprej večal, tržna cena vrednostnih papirjev precej zmanjšala.
(54)
Strokovnjaki Komisije so ugotovili, da sta v nasprotju z nekaterimi drugimi primeri državne pomoči kategoriji sestavljenih komercialnih nepremičninskih kreditov in strukturiranih kreditnih sredstev (ki v glavnem obsegajo varnostne papirje, zavarovane s študentskimi posojili, varnostne papirje, zavarovane s premoženjem javnega sektorja, in 5 milijard EUR v obliki naložbe v zamenjavo skupnih donosov) na splošno varni. Pri teh kategorijah so pričakovali samo omejene izgube, čeprav višje od izgub, kot so jih ocenili strokovnjaki Nemčije, v glavnem zaradi vrednotenja denarnih obveznic v strukturah Halcyon/Pegasus ter negativne osnove in implicitnega stroška financiranja pri zamenjavi skupnih donosov. Nasprotno pa so bile navadne obveznice prenesene po stopnji zamenjave sredstev blizu tečaja, precej nad svojo realno ekonomsko vrednostjo. Poleg tega so spadale na trge, ki niso bili zelo oslabljeni, tako da bi morala biti njihova realna ekonomska vrednost dejansko blizu njihovi tržni vrednosti. Zato so strokovnjaki Komisije ugotovili, da bi bila realna ekonomska vrednost zadevnega dela portfelja precej nižja od vrednosti, po kateri jo je banka HRE prenesla na banko FMS-WM.
(55)
Glede portfelja izvedenih finančnih instrumentov so se strokovnjaki Komisije v glavnem strinjali z ugotovitvami strokovnjakov Nemčije. Poleg tega so protivrednost kreditnega tveganja ocenili kot nekoliko višjo od stopnje, ki so jo ugotovili strokovnjaki Nemčije, ter vključili nekatere ugotovitve, do katerih so prišli na podlagi svojega vzorca, in splošno zahtevo za „operativno tveganje“, ki so jo spodbudile preudarne predpostavke glede pomanjkljivosti splošne uspešnosti varovanja pred tveganjem.
(56)
V spodnji preglednici so povzete ugotovitve strokovnjakov Komisije:
(v milijardah EUR)
Portfelj
Nominalna vrednost
Vrednost ob prenosu (VP)
Δ REV-TV
(številke Nemčije)
Δ REV-TV
(številke strokovnjakov Komisije)
Odstopanje
(Komisija proti Nemčiji)
Obveznice
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturirani kredit
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komercialni nepremičninski krediti
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomercialni nepremičninski krediti
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Izvedeni finančni instrumenti
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Skupaj
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Zato so za znesek, ki se v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih ne šteje že vnaprej za združljivega z notranjim trgom (ki je opredeljen kot razlika med realno ekonomsko vrednostjo in vrednostjo ob prenosu), strokovnjaki določili, da znaša približno 16,2 milijarde EUR. Skupni znesek pomoči, tj. razliko med vrednostjo ob prenosu in tržno vrednostjo, je težko določiti zaradi pomanjkanja lahko dostopnih tržnih cen za del portfelja, povezan s posojili. Ob skrajni predpostavki, da je tržna vrednost portfelja posojil enaka nič, bi skupni znesek pomoči znašal 90 milijard EUR. Ob predpostavki, da se s posojili trguje na enak način kot z likvidnimi obveznicami s podobno zapadlostjo in kreditno kakovostjo, bi skupni znesek pomoči znašal približno 20 milijard EUR.
II.4 Razlogi za začetek in podaljšanje podrobne preiskave
(58)
Komisija je 7. maja 2009 začela podrobno preiskavo ukrepov državne pomoči za banko HRE, v glavnem na podlagi pomislekov glede uspešnega poslovanja banke HRE, zlasti ob upoštevanju strategije refinanciranja banke HRE in njenih potreb po refinanciranju. V prvotnem načrtu prestrukturiranja, ki ga je Komisija prejela 1. aprila 2009, so bili kot razlogi za finančne težave banke HRE opredeljeni samo zunanji dejavniki, njegov namen pa je bil zmanjšati bilanco stanja za samo 25 %, kar bi pomenilo, da bi obseg refinanciranja ostal velik. Banka HRE je bilanco stanja skupine nameravala zmanjšati s prodajo sredstev na trgu, ne pa z njihovim prenosom na slabo banko. Eno od temeljnih poslovnih področij, ki je bilo opisano v načrtu prestrukturiranja, so bile dejavnosti financiranja proračuna z nizko maržo, v načrtu pa je bilo zelo malo informacij o vprašanjih, ki so temeljnega pomena za proces prestrukturiranja, npr. sprememba in integracija sistemov informacijske tehnologije. V tej fazi je imela Komisija pomisleke tudi glede zadostnih ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence in ukrepov za razdelitev bremena.
(59)
Podrobna preiskava je bila 13. novembra 2009 podaljšana, ker:
(a)
je bilo treba zajeti dodatne ukrepe državne pomoči za banko HRE v obliki kapitalske injekcije v višini 2,96 milijarde EUR (glej uvodno izjavo 30), kapitalsko injekcijo v višini 3 milijarde EUR (glej uvodni izjavi 31 in 32), jamstvo v višini 8 milijard EUR (glej uvodni izjavi 41 in 42), jamstvo v višini 10 milijard EUR (glej uvodni izjavi 43 in 44) in jamstvo v višini 2 milijardi EUR (19) za refinanciranje morebitne rešitve v obliki prenehanja dejavnosti ter kapitalske injekcije v skupni vrednosti 4 milijarde EUR (sestavljene na naslednji način: kapitalske injekcije v višini 1,85 milijarde EUR iz uvodnih izjav 33 in 34 ter kapitalske injekcije v višini 2,08 milijarde EUR, obravnavane v uvodni izjavi 35) in
(b)
je imela Komisija pomisleke glede tega, da so ukrepi prestrukturiranja skladni s Sporočilom Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (20) (Sporočilo o prestrukturiranju).
(60)
Podrobna preiskava je bila 24. septembra 2010 še enkrat podaljšana, ker:
(a)
je bilo treba zajeti dodatne ukrepe državne pomoči za banko HRE, in sicer jamstvo v višini 20 milijard EUR (glej uvodni izjavi 45 in 46), nadaljnje jamstvo v višini do 20 milijard EUR (glej uvodni izjavi 47 in 48) ter prenos sredstev na slabo banko (glej uvodne izjave 49 do 57), in
(b)
je imela Komisija pomisleke glede skladnosti ukrepa finančne pomoči s Sporočilom o oslabljenih sredstvih, zlasti glede preglednosti, vrednotenja, porazdelitve bremena in povračila, ter ugotovila, da so v načrtu prestrukturiranja pomanjkljivosti glede dokazovanja ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja, ustrezne porazdelitve bremena in primerne ublažitve izkrivljanj konkurence.
II.5 Glavne značilnosti načrta prestrukturiranja
(61)
Nemčija je 1. aprila 2009 priglasila prvi osnutek načrta prestrukturiranja za banko HRE, po več spremembah pa je 14. junija 2011 predložila dokončno posodobljen načrt. Če ni navedeno drugače, se vse navedbe načrta prestrukturiranja v preostalem delu tega sklepa nanašajo na končno različico načrta z dne 14. junija 2011.
(62)
V skladu z načrtom prestrukturiranja bo banka HRE, ki se je rešila predhodnih oslabljenih sredstev z nominalno vrednostjo 210 milijard EUR z njihovim prenosom na slabo banko FMS-WM, preoblikovala svoje poslovne dejavnosti na način, ki bo njeni temeljni banki PBB omogočal izvajanje njenih dejavnosti na podlagi stabilnih virov financiranja in izboljšanih sistemov notranjega nadzora. Njene prihodnje dejavnosti bodo v precej manjšem obsegu kot pred krizo, ne glede na to, ali se upošteva obseg bilance stanja, novih dejavnosti, delovne sile, mreže podružnic ali geografski obseg.
(63)
V primerjavi s stanjem pred krizo strateški obseg bilance stanja banke PBB konec leta 2011 - popravljen za postavke, ki so izčrpane ali pa so bile umetno prenesene na banko FMS-WM - obsega približno 15 % bilance stanja banke HRE konec leta 2008. Nove dejavnosti na področju financiranja nepremičnin bodo, na primer, zmanjšane na približno 30 % ravni pred krizo (nove dejavnosti financiranja nepremičnin banke HRE so leta 2007 znašale 32,1 milijarde EUR). Delovna sila je bila zmanjšana za približno 30 % in vsi člani izvršnega odbora banke HRE, ki so bili na položaju pred krizo, so bili zamenjani. Več kot 30 udeležb, od tega ena tretjina zunaj Evrope, je že bilo odprodanih ali likvidiranih, ali pa so v postopku likvidacije. Približno 26 od 32 podružnic je bilo zaprtih. Poleg tega se je na ravni skupine začelo izvajanje večletnega projekta preoblikovanja, imenovanega „Nov razvoj“ s proračunom približno 180 milijonov EUR, ki bo izboljšal in integriral sisteme informacijske tehnologije.
(64)
Banka PBB bo nadaljevala z izvajanjem dveh strateških poslovnih linij, financiranjem nepremičnin in financiranjem javnih naložb. Obe poslovni liniji sta namenjeni sredstvom, ki so upravičena do nemških kritih obveznic v obliki nemških hipotekarnih obveznic („Hypothekenpfandbriefe“) ali v obliki nemških obveznic javnega sektorja („öffentliche Pfandbriefe“). Vse druge dejavnosti, zlasti dejavnosti financiranja proračuna, financiranje infrastrukturnih naložb, dejavnosti kapitalskega trga in upravljanja s sredstvi, bodo ukinjene.
(65)
Dogovor za drugi dve podružnici HRE Holding je, kot sledi: banka DEPFA Bank plc se od datuma uradnega obvestila o tem sklepu obravnava kot izčrpana in ne bo sklepala novih poslov. Enako velja za njene podružnice. HRE Finance je v postopku likvidacije in prav tako ne izvaja novih dejavnosti.
(66)
Nemčija trdi, da načelna odločitev za izvajanje bolj konzervativne komercialne strategije in osredotočenost na nemške krite obveznice kot osnovni vir refinanciranja zagotavlja izboljšanje kakovosti dejavnosti na področju posojil, saj zanje velja pravni okvir nemškega Pfandbriefgesetz [zakon o hipotekarnih obveznicah], ki ima posebne zahteve glede upravljanja, spremljanja in nadzorovanja tveganj ter določa zaščitne ukrepe, kot je omejitev razmerja med zneskom posojila in vrednostjo. Ta strategija financiranja precej zmanjša prejšnjo odvisnost banke HRE od medbančnega denarnega trga, ki je v prihodnosti potreben samo še za obdobje skladiščenja pred izdajo kritih obveznic.
III. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(67)
Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani, kot je povzeto v nadaljevanju:
(a)
povzetek pripomb združenja Verband deutscher Pfandbriefbanken (v nadaljnjem besedilu: združenje vdp) (november 2009):
-
združenje vdp meni, da je poslovni model, usmerjen na dejavnosti na področju kritih obveznic, obetaven in zmožen zagotoviti dolgoročno sposobnost preživetja in dobičkonosnost banke brez državnega jamstva;
(b)
povzetek pripomb odvetniške pisarne Heisse Kursawe Eversheds (november 2009):
-
odvetniška pisarna Heisse Kursawe Eversheds meni, da državna pomoč krši pravice določenih delničarjev, da načrtovani prevzem vseh delnic banke HRE s strani sklada SoFFin z izključitvijo manjših delničarjev (izrinjenjem) pomeni nadaljnjo državno pomoč, da to izrinjenje ni ustrezna pomoč in da krši načelo prostega pretoka kapitala;
(c)
povzetek pripomb odvetniške pisarne Heisse Kursawe Eversheds (februar 2010):
-
odvetniška pisarna Heisse Kursawe Eversheds v svojih nadaljnjih pripombah meni, da je izključitev manjšinskih delničarjev banke HRE (izrinjenje) državna pomoč v smislu člena 107 PDEU in naslednjih členov, da takšna državna pomoč krši prosti pretok kapitala in da se lahko državna pomoč banki HRE odobri samo, če bo banka HRE nadaljevala z dejavnostmi na podlagi trajnostnega načrta prestrukturiranja;
(d)
povzetek pripomb Bohdana Kalwarowskyja (februar 2010):
-
g. Kalwarowskyj meni, da je na podlagi dokumentov o oceni banke HRE, ki so bili predloženi v okviru izrinjenja 5. oktobra 2009, očitno, da bo banka HRE uspešno poslovala in da bo dobičkonosna ter da namerava sklad SoFFin v sodelovanju z banko HRE vrednost podjetja spremeniti navzdol.
IV. PRIPOMBE NEMČIJE NA PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(68)
Komisija je 24. marca 2010 prejela pripombe Nemčije na pripombe zainteresiranih strani:
(a)
Povzetek pripomb glede združenja Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
po mnenju Nemčije pripombe združenja vdp potrjujejo, da načrtovanje poslovnega modela banke HRE temelji na verodostojnih predpostavkah;
(b)
povzetek pripomb glede odvetniške pisarne Heisse Kursawe Eversheds:
-
Nemčija meni, da izrinjenje ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Ker izrinjenje ne pomeni državne pomoči, vprašanje, ali je prišlo do kršitve načela prostega pretoka kapitala (kar se po mnenju Nemčije ni zgodilo), v zadevni podrobni preiskavi ni pomembno;
(c)
povzetek pripomb glede Bohdana Kalwarowskyja:
-
Nemčija se strinja z g. Kalwarowskyjem, da bo na podlagi načrtovanih ukrepov prestrukturiranja zagotovljeno dolgoročno uspešno poslovanje banke HRE.
V. STALIŠČE NEMČIJE
(69)
Nemčija se strinja, da ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
(70)
Da bi zagotovila izvajanje poslovnega modela iz načrta prestrukturiranja in ustrezno razdelitev bremena ter omejitev izkrivljanj konkurence na najmanjša potrebna, je Nemčija 15. junija 2011 predložila številne zaveze, ki jih je dopolnila 1. julija 2011 (21), ki se lahko povzamejo na naslednji način:
(a) izvajanje načrta prestrukturiranja in zavez: Nemčija bo zagotovila, da bo načrt prestrukturiranja v svoji končni obliki skupaj z zavezami izveden v celoti;
(b) trajanje zavez: načeloma zaveze veljajo do konca obdobja prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2015. Vendar pa zaveze glede banke DEPFA Bank plc in njenih podružnic načeloma prenehajo veljati takoj, ko je banka DEPFA Bank plc ponovno privatizirana, če se to zgodi pred iztekom obdobja prestrukturiranja. V tem primeru Nemčija Komisijo obvesti o prodaji in prodaje ne izvrši brez privolitve Komisije, če naj bi bila prodaja izvedena pred 31. decembrom 2013. Zaveze glede banke PBB prenehajo veljati takoj, ko je banka PBB ponovno privatizirana, vendar v nobenem primeru pred 31. decembrom 2013;
(c) poslovne linije: Nemčija bo zagotovila, da bo samo banka PBB izvajala nove dejavnosti, in sicer samo dveh poslovnih linij, financiranja nepremičnin in financiranje javnih naložb. Vse druge poslovne linije so se prenehale izvajati (portfelj financiranja proračuna bo ostal v bilanci stanja banke PBB, vendar kot izčrpana postavka) in vsi drugi subjekti skupine HRE bodo prenehali s svojimi poslovnimi dejavnostmi;
(d) ponovna privatizacija banke PBB: Nemčija bo banko PBB čim prej ponovno privatizirala, in sicer najkasneje do 31. decembra 2015;
(e) omejitev rasti banke PBB: Nemčija bo zagotovila, da bodo stopnje rasti banke PBB ostale v okviru opredeljenih omejitev, in sicer v smislu obsega bilance stanja in obsega novih dejavnosti;
(f) slaba banka: Nemčija bo zagotovila, da po 30. septembru 2013 banka PBB banki FMS-WM ne bo zagotavljala niti storitev upravljanja sredstev niti storitev refinanciranja in da lahko, z organizacijskega vidika, te storitve prevzamejo tretje stranke;
(g) prisotnost na trgu: Nemčija bo zagotovila, da bo banka PBB pridobivala nove posle samo na naslednjih geografskih trgih:
(i)financiranje nepremičnin:
-
temeljni trgi: (22) Nemčija, Združeno kraljestvo, Francija in Španija,
-
drugi trgi: Švedska, Poljska, Češka, Belgija, Nizozemska, Luksemburg, Avstrija, Švica, Danska, Finska, Norveška, Slovaška in Madžarska;
(ii)financiranje javnih naložb:
-
temeljni trgi: Nemčija, Francija, Španija in Italija,
-
drugi trgi: Švica, Avstrija, Poljska, Madžarska, Češka, Slovaška, Švedska, Norveška, Danska, Finska, Belgija, Nizozemska, Luksemburg in Združeno kraljestvo;
(h) nadomestilo za uporabo slabe banke: Nemčija bo zagotovila, da banka HRE v okviru svojih zmožnosti plača ustrezno nadomestilo v zameno za uporabo slabe banke FMS-WM. Natančneje, Nemčija bo zagotovila, da Zvezna agencija za stabilizacijo finančnega trga (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, v nadaljnjem besedilu: agencija FMSA) naroči banki HRE, da neposredno ali prek svojih podružnic banki FMS-WM plača znesek v višini 1,59 milijarde EUR. Za to plačilo so načeloma odgovorne podružnice banke HRE, ki so prenesle sredstva na slabo banko, njihova kvota temeljnega kapitala pa presega 15 %. Banka PBB bo zadržala in kopičila dobiček, da bo lahko odplačala tiho udeležbo;
(i) omejitve glede izplačila kuponov in izplačila dobička: Nemčija bo zagotovila, da banka HRE in njene podružnice v okviru pravnih omejitev ne bodo izplačevale kuponov in uporabljale drugih načinov za izplačilo dobička;
(j) omejitve glede odplačevanja: Nemčija bo zagotovila, da banka HRE in njene podružnice ne bodo odplačevale obstoječih finančnih instrumentov;
(k) prepoved prevzemanja: Nemčija bo zagotovila, da banka HRE in njene podružnice med obdobjem prestrukturiranja ne bodo prevzemale drugih podjetij;
(l) zaveze glede informacijske tehnologije banke HRE/PBB: Nemčija bo zagotovila, da bo projekt, vzpostavljen za izboljšanje informacijskih sistemov banke, izveden v celoti;
(m) zaveze glede RAROC: Nemčija bo zagotovila, da se z novim strateškimi dejavnostmi banke PBB ne bodo izdajala nobena nova posojila s tveganju prilagojeno donosnostjo kapitala (risk-adjusted return on capital, v nadaljnjem besedilu: RAROC), nižjo od 10 % na podlagi vsake transakcije;
(n) fiduciar za spremljanje: Nemčija bo zagotovila, da bodo načrt prestrukturiranja in vse zaveze pravilno izvedeni in da bo izvajanje stalno spremljal ustrezno usposobljen fiduciar.
VI. OCENA POMOČI
VI.1 Obstoj pomoči na podlagi člena 107(1) PDEU in morebitni upravičenci
(71)
Različne zadevne ukrepe je izvedla bodisi neposredno Nemčija ali pa so bili izvedeni preko sklada SoFFin, subjekta, ki ga je ustanovila in ga nadzira nemška vlada, zaradi česar vključujejo državna sredstva. Ukrepi dajejo banki HRE selektivno prednost, saj ji omogočajo, da pridobiva nov kapital in jamstva ter koristi ukrepe finančne pomoči pod ugodnejšimi pogoji, kot bi jih lahko običajno dobila na trgu. Banka HRE je mednarodno aktivna banka, ki konkurira drugim bankam v Nemčiji in drugih državah. Zato, zaradi razlogov, navedenih v prejšnjih odločitvah Komisije glede banke HRE (23), ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
(72)
V skupini HRE samo banka PBB (in njene podružnice) izvaja nove gospodarske dejavnosti in je tako aktivna na trgih. Zato se lahko banko PBB šteje za subjekt, ki nadaljuje z izvajanjem dejavnosti prejšnje banke HRE (čeprav v omejenem obsegu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 63). Vsi drugi subjekti skupine HRE (tj. banka DEPFA Bank plc s podružnicami in družba HRE Finance i.L.) so izčrpani in njihove dejavnosti so omejene na tisto, kar je potrebno, da se omogoči pravilno prenehanje delovanja, vendar ne sklepajo novih poslov.
(73)
Končni cilj in učinek vseh ukrepov pomoči (ne glede na to, ali so bili formalno odobreni za banko HRE, HRE Holding, PBB ali DEPFA Bank plc) je omogočiti banki PBB, da je še naprej dejavna na trgih. Zato stalna prisotnost banke PBB na trgih izkrivlja konkurenco. Banko DEPFA Bank plc (tako kot banko FMS-WM) se lahko šteje samo kot banko za sredstva, ki iz različnih razlogov niso bila prenesena na banko FMS-WM („slaba banka“). Svoja sredstva bo sprostila, ko bodo unovčljiva ali ko jih bo prodala na trgu, ne bo pa sklepala novih poslov od datuma uradnega obvestila o tem sklepu (24).
(74)
Ob upoštevanju dejstva, da je banka PBB gospodarsko nadaljevanje banke HRE, se v skladu s prakso odločanja Komisije (25) banka PBB šteje za prejemnika pomoči, zato bo ocena združljivosti pomoči osredotočena na banko PBB.
(75)
Glede mnenja odvetniške pisarne Heisse Kursawe Eversheds, da izrinjenje pomeni državno pomoč, Komisija ugotavlja, da čeprav kapitalske injekcije za banko HRE pomenijo državno pomoč, izrinjenje manjšinskih delničarjev (tj. prevzem njihovih delnic proti plačilu tem delničarjem) samo po sebi ne vsebuje elementov državne pomoči, ker banki ne zagotavlja prednosti na podlagi državnih sredstev. Izrinjenje je obsegalo plačilo države manjšinskim delničarjem, na banko HRE pa ni imelo ekonomskega učinka. Z vidika banke HRE se je spremenila samo njena lastniška struktura. Zato vprašanja, ali izrinjenje krši določbe Pogodbe o prostem pretoku kapitala, ni treba oceniti v okviru tega sklepa.
VI.2 Združljivost pomoči z notranjim trgom
VI.2.1 Uporaba člena 107(3)(b) PDEU
(76)
Na podlagi člena 107(3)(b) PDEU se lahko pomoč šteje za združljivo z notranjim trgom, če odpravlja resne motnje v gospodarstvu države članice. Ker lahko zlom sistemsko pomembne banke neposredno vpliva na finančne trge in posredno vpliva na celotno gospodarstvo države članice, se Komisija ob upoštevanju trenutnega občutljivega položaja na finančnih trgih pri svoji oceni ukrepov državne pomoči v bančnem sektorju v skladu z zakonodajo o državni pomoči opira na to določbo.
(77)
Komisija nima razlogov za pomisleke glede tega, da Nemčija banko HRE šteje za banko sistemskega pomena, zlasti ob upoštevanju položaja, ki ga je banka imela na nemškem trgu hipotekarnih obveznic, prvotnega obsega bilance stanja banke HRE in obsega izvedenih finančnih instrumentov, ki jih je imela banka HRE.
(78)
Komisija ugotavlja, da je banka HRE prejela državno pomoč, za katero je Komisija ugotovila, da je združljiva z notranjim trgom; vendar bo treba zdaj to pomoč oceniti in ugotoviti, ali se lahko šteje za pomoč za prestrukturiranje, ki je združljiva z notranjim trgom. Zato mora Komisija na podlagi Sporočila o oslabljenih sredstvih in Sporočila o prestrukturiranju oceniti združljivost teh ukrepov in vseh nadaljnjih ukrepov prestrukturiranja, tj. jamstvo v višini 52 milijard EUR in kapitalsko injekcijo v višini 2,08 milijarde EUR.
VI.2.2 Ocena na podlagi Sporočila o oslabljenih sredstvih
(79)
Prenos sredstev na slabo banko mora potekati v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih. Poleg tega Sporočilo o prestrukturiranju jasno navaja, da je primerno plačilo za vsak poseg države običajno eden od najustreznejših načinov za omejevanje izkrivljanja konkurence, saj omeji višino pomoči. Morda bo potrebna tudi omejitev širjenja banke na nekaterih poslovnih področjih ali geografskih območjih, na primer s tržno naravnanimi ukrepi, kot so posebne kapitalske zahteve, če bi neposredne omejitve širjenja oslabile trg ali za zmanjšanje moralnega tveganja.
(80)
Glede upravičenosti sredstev, namenjenih za prenos, uvodna izjava 34 Sporočila o oslabljenih sredstvih priznava potrebo po pragmatičnem in prožnem pristopu k izbiri vrst sredstev za ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva. Komisija je to prožnost uporabila v drugih zadevah o državni pomoči in sprejela prenos sredstev, ki sama po sebi niso bila oslabljena, ampak so bila glede na korenito spremembo poslovnega modela zadevne banke nestrateška.
(81)
Kot je določeno v uvodni izjavi 46 Sporočila o oslabljenih sredstvih, je treba zato, da se banki olajša osredotočanje na ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja in da se preprečijo morebitna navzkrižja interesov, zagotoviti jasno funkcionalno in organizacijsko delitev med banko upravičenko in njenimi oslabljenimi sredstvi. Komisija razume, da v času ustanovitve slabe banke, zlasti zaradi tehničnih razlogov, ni bilo mogoče takoj prekiniti povezav med bankama PBB in FMS-WM. Vendar je treba to popraviti takoj, ko bo to mogoče. Na podlagi tega se je Nemčija zavezala, da bo banka PBB po 30. septembru 2013 postala popolnoma organizacijsko neodvisna od povezanih storitev in jih ne bo več zagotavljala banki FMS-WM.
(82)
Glede vrednotenja in porazdelitve bremena je v uvodni izjavi 21 Sporočila o oslabljenih sredstvih navedeno, da je ustrezno plačilo element zahteve glede porazdelitve bremena. Komisija bo zagotovila, kot je navedeno v Prilogi IV k Sporočilu o oslabljenih sredstvih, da bo vsako določanje cene finančne pomoči za sredstva vključevalo plačilo za državo, ki ustrezno upošteva tveganja prihodnjih izgub, ki presegajo izgube, načrtovane v določitvi realne ekonomske vrednosti. V skladu s prakso odločanja Komisije o ukrepih finančne pomoči (26) bo ocena ustreznega povračila učinka razbremenitve kapitala temeljila na prenosu po realni ekonomski vrednosti, tudi če je ta nižja od vrednosti ob prenosu.
(83)
Uvodna izjava 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih navaja, da mora vrednost ob prenosu temeljiti na realni ekonomski vrednosti. Če država članica meni, da mora vrednost sredstev ob prenosu presegati njihovo realno ekonomsko vrednost, zlasti zato, da se izogne tehnični plačilni nesposobnosti, je to sprejemljivo le, če hkrati poteka obsežno prestrukturiranje in se uvajajo pogoji, ki omogočajo črpanje te dodatne pomoči v poznejši fazi, na primer prek mehanizmov za vračilo sredstev.
(84)
Na tej podlagi Komisija ugotavlja, da je razlika med realno ekonomsko vrednostjo in vrednostjo ob prenosu, ki bo povrnjena kasneje in je bila določena s pomočjo neodvisnih strokovnjakov Komisije, na ravni 16,2 milijarde EUR, ter poziva k posebej temeljitemu prestrukturiranju in zmanjšanju banke. V skladu z uvodno izjavo 21 Sporočila o oslabljenih sredstvih dodatno plačilo ni potrebno, ker po vnaprejšnjem odbitku kapitala v višini 16,2 milijarde EUR ukrep ne obsega nadaljnjega učinka razbremenitve kapitala (27).
(85)
Komisija ugotavlja, da Nemčija ni izrecno zagotovila vračila tega zneska. Vendar je uvedla klavzule, ki omogočajo karseda obsežno izterjavo. Te klavzule vključujejo:
(a)
pogojeno izplačilo v višini 1,59 milijarde EUR banke HRE slabi banki;
(b)
uporabo zadržanega dobička s strani banke PBB za odplačilo tihe udeležbe Zvezne republike Nemčije;
(c)
po v celoti izvedenemu plačilu 1,59 milijarde EUR mora podskupina DEPFA Bank plc (tj. matično podjetje in vse podružnice) Nemčiji plačati ustrezno nadomestilo za pomoč države;
(d)
čeprav je bila banka HRE nacionalizirana, namerava Nemčija ponovno privatizirati banko PBB, kar pomeni, da bo Nemčija od morebitne naknadne ponovne privatizacije prejela premoženjsko korist. Ker je država vzela banko v javno last in jo namerava zdaj ponovno privatizirati, je mogoče tudi trditi, da bo država poskušala dobiti nazaj čim več svojega prispevka in da so prejšnji delničarji zagotovili ustrezen prispevek.
Poleg tega je predlagano prestrukturiranje obsežno in vključuje drastično zmanjšanje „dobre“ temeljne banke, na približno 15 % velikosti banke HRE konec leta 2008. Skupaj z zavezami glede omejitve rasti, omejitev obsega proizvodov, korporativnega upravljanja in ponovne privatizacije prek javnega razpisa se celoten paket prestrukturiranja lahko šteje za dovolj obsežen v smislu Sporočila o oslabljenih sredstvih.
(86)
Komisija tudi ugotavlja, da so bili pomisleki glede pripravljenosti in zmožnosti Nemčije in banke HRE, da zagotovita popolno predhodno preglednost in razkritje slabitev, ublaženi zaradi obsežnih podatkov, ki jih je predložila za to zadolžena skupina na banki. Poleg tega je banka HRE, delno na zahtevo Komisije, izvedla revizijo svojih podatkovnih nizov glede doslednosti in kakovosti, ki je vplivala na končno oceno s strani strokovnjakov Komisije. Nemčija in banka PBB sta se tudi zavezali k izvajanju obsežnih izboljšav sistemov za upravljanje tveganja in poročanje, da bi v prihodnosti ublažili pomisleke Komisije glede morebitnih vrzeli v upravljavskih informacijskih sistemih.
VI.2.3 Skladnost s Sporočilom o prestrukturiranju
(87)
Sporočilo o prestrukturiranju določa pravila o državni pomoči, ki veljajo za prestrukturiranje finančnih institucij v sedanji krizi. V skladu s Sporočilom o prestrukturiranju mora prestrukturiranje finančne institucije, da bi bilo združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU, v obdobju sedanje finančne krize voditi k ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja banke, vključevati ustrezen lasten prispevek upravičenke (porazdelitev bremena) in vsebovati ustrezne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence (28).
(88)
Znesek kapitalskih injekcij, ki so že bile odobrene, znesek kapitalskih injekcij, ki so še načrtovane, in znesek državne pomoči na podlagi prenosa sredstev predstavljajo skupaj več kot 20 % tehtane aktive banke HRE pred krizo.
VI.2.3.1 Ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke PBB
(89)
V skladu z oddelkom 2 Sporočila o prestrukturiranju je Nemčija predložila celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki opredeljuje vzroke za finančne težave, s katerimi se je soočala banka HRE, in zagotavlja podrobne informacije o poslovnem modelu.
(90)
Načrt prestrukturiranja in dodatne informacije, ki jih je predložila Nemčija, kažejo, da je do težav banke HRE prišlo predvsem zaradi:
(a)
statusa banke HRE in zlasti njene podružnice DEPFA Bank plc, ki je bila odvisna samo od financiranja podjetij brez financiranja franšiz in tako močno odvisna od medbančnega denarnega trga, ki pa je po zlomu banke Lehman Brothers začasno popolnoma prenehal delovati;
(b)
predhodnih težav zaradi sredstev, ki ob upoštevanju njihovega dejanskega profila tveganja niso prinesla ustrezne donosnosti naložbe, in
(c)
dejstva, da je bila banka HRE ustanovljena z združitvijo več manjših bank z različnimi aplikacijami informacijskega sistema, ki niso bile integrirane v celovit, usklajen sistem za upravljanje tveganja.
(91)
Kot je bilo navedeno, je namen prestrukturiranja in načrtovanih ukrepov, ki so povezani predvsem s financiranjem banke in sistemov notranjega nadzora, zagotoviti, da se likvidnostne težave, zaradi katerih bi morala banka v stečaj, ne ponovijo. Načrt prestrukturiranja zelo podrobno obravnava glavna vprašanja, pri čemer se osredotoča na bolj stabilen koncept financiranja, ki temelji na hipotekarnih obveznicah, in bistveno zmanjšuje prejšnjo odvisnost od medbančnega denarnega trga z izboljšanjem in integriranjem njenih sistemov informacijske tehnologije ter zmanjšanjem geografskega obsega, mreže podružnic in absolutnega obsega poslovanja. Prekinitev drugih dejavnosti in obravnavanje teh dejavnosti kot izčrpan portfelj v bilanci stanja banke PBB je logična dopolnitev tega koncepta.
(92)
Zato bosta preostali dve poslovni liniji banke PBB namenjeni samo sredstvom, ki so upravičena do nemških kritih obveznic v obliki nemških hipotekarnih obveznic („Hypothekenpfandbriefe“) ali v obliki nemških obveznic javnega sektorja („öffentliche Pfandbriefe“). Trditev, da bi morala bolj konzervativna komercialna strategija te vrste prinesti izboljšanje kakovosti dejavnosti na področju posojil, je verodostojna, zlasti ob upoštevanju posebnih zahtev nemškega zakona o hipotekarnih obveznicah glede upravljanja, spremljanja in nadzorovanja tveganj ter njegovih zaščitnih ukrepov, kot so omejitve razmerja med zneskom posojila in vrednostjo.
(93)
V uvodni izjavi 92 odločitve o podaljšanju z dne 24. septembra 2010 (glej uvodno izjavo 15 tega sklepa) je Komisija izrazila pomisleke glede tega, da bi lahko banka s svojimi prihodnjimi poslovnimi dejavnostmi, zlasti z dejavnostmi financiranja javnega sektorja, za katerega so značilne nizke marže, dosegla ustrezne marže. Nekatere od nekdanjih dejavnosti banke HRE na področju financiranja javnega sektorja, namreč dejavnosti financiranja javnih naložb, se bodo nadaljevale. Vendar bodo dejavnosti financiranja javnih naložb obsegale samo financiranje proizvodov, povezanih z naložbami strank javnega sektorja. Zato se jih lahko razlikuje od dejavnosti financiranja proračuna, tj. nezavezujočega financiranja javnih organov, za katero so značilne precej nizke marže. V prilagojenem poslovnem modelu so dejavnosti financiranja proračuna z nizkimi maržami ukinjene (enake so približno 75 % prejšnjih dejavnosti financiranja javnega sektorja), nastali portfelj pa je v bilanco stanja zaveden kot izčrpana postavka, tako da so ti pomisleki Komisije ublaženi. Poleg tega zaveza Nemčije, da bo zagotovila, da banka PBB pri izvajanju svojih novih strateških dejavnosti ne bo sklepala novih posojil, ki imajo RAROC nižji od 10 % na podlagi vsake transakcije, pomaga pri blaženju teh pomislekov.
(94)
Komisija tudi ugotavlja, da bo ohranitev financiranja javnih naložb kot druge poslovne linije banke PBB ublažila pomisleke tržnih akterjev in bonitetnih agencij glede pomanjkanja diverzifikacije bank, ki svoje dejavnosti omejujejo na eno samo poslovno linijo (znanih kot „enopanožne banke“) in so zato preveč odvisne od enega samega poslovnega področja. Dve poslovni liniji s potencialno različnimi poslovnimi cikli bi morali banki PBB omogočiti, da zagotovi bolj stabilne in predvidljive prihodke ter doseže potrebno prepoznavnost med institucionalnimi vlagatelji.
(95)
Koncept prestrukturiranja bo zagotovil jasnejšo organizacijsko strukturo, saj so dodatne dejavnosti, kot so kapitalski trgi in dejavnosti upravljanja s sredstvi, ukinjene, mreža podružnic pa precej manjša. Večje število prodajnih mest je bilo že zaprtih; v skladu s podrobnejšim in regionalnim poslovnim modelom bodo štiri od teh prodajnih mest (Berlin, Hamburg, območje Rena/Porurja in Stockholm) ponovno odprta.
(96)
Načrt prestrukturiranja zagotavlja, da banka PBB ne bo neupravičeno povečala svoje prisotnosti na trgu. Nove dejavnosti na področju posojil so omejene za obe poslovni liniji. Banka PBB želi na svojih zadevnih temeljnih trgih doseči tržni delež v višini 1-2 % z dejavnostmi financiranja javnih naložb in 2-6 % z dejavnostmi financiranja nepremičnin.
(97)
Komisija ugotavlja, da je banka začela z odpravljanjem pomanjkljivosti svojega sistema informacijske tehnologije, ki je bil prvotno precej heterogen in resno pomanjkljiv, zlasti glede funkcionalnosti in aplikacij upravljanja s tveganjem. Banka HRE je leta 2009 vzpostavila večletni projekt na ravni celotne skupine, imenovan „Nov razvoj“ s proračunom približno 180 milijonov EUR, ki je bil namenjen preoblikovanju vseh informacijskih tehnologij. Projekt bo postopno uvedel različne izboljšave v šestih zaporednih različicah. Področje delovanja projekta med drugim zajema izboljšave poslovanja, kot so konsolidacija sistemov za upravljanje kreditov, izboljšave sistema informacijske tehnologije, povezane z upravljanjem tveganja, na področju kreditnega, tržnega in likvidnostnega tveganja, standardizacija čelnih sistemov ter izboljšanje natančnosti, podrobnosti in kakovosti informacij in podatkov. Informacije o vsebini in napredku postopka preoblikovanja informacijske tehnologije kažejo, da so bile prvotne težave ustrezno obravnavane in se lahko med obdobjem prestrukturiranja banke PBB ustrezno rešijo. Komisija meni, da bo prihodnji sistem informacijske tehnologije funkcionalna, učinkovita platforma za pravočasno in preudarno upravljanje tveganja, ki je primerno za poslovne procese. Njegova popolna uvedba je zato bistvenega pomena.
(98)
Likvidnost, solventnost in dobičkonosnost banke PBB (29) se upoštevajo kot glavni kazalniki uspešnega poslovanja banke, ocenjeni v okviru osnovnega in izrednega scenarija (30).
(99)
V skladu z načrtom prestrukturiranja banka PBB pri svojem refinanciranju ne bo imela več koristi od državnih jamstev. Kljub temu banka PBB ostaja odvisna samo od financiranja podjetij brez financiranja franšiz. Ta položaj blaži strategija banke PBB, ki bo precej zmanjšala znesek potrebnega nezavarovanega financiranja, namesto tega pa izdala krite obveznice, ki se štejejo za bolj stabilen vir financiranja.
(100)
Ker je bilo akutno zmanjšanje likvidnosti eden od glavnih vzrokov za težave banke HRE, ki so sčasoma privedle do potrebe po državni pomoči, načrt prestrukturiranja zagotavlja ustrezno denarno in likvidnostno rezervo ob upoštevanju morebitnih učinkov, ki bi se lahko pojavili zaradi zahtev okvira Basel III. Ta rezerva je največja na začetku obdobja prestrukturiranja, nato pa se postopno zmanjšuje. V osnovnem scenariju bi bila denarna in likvidnostna rezerva približno [12-17] % bilance stanja banke PBB do leta 2011, do konca leta 2015 pa bi dosegla približno [7-17] %. V izrednem scenariju bi denarna in likvidnostna rezerva presegla [7-10] % bilance stanja banke PBB do konca leta 2011, do konca leta 2015 pa dosegla približno [7-10] %. Po mnenju Komisije se zdi stanje likvidnosti ustrezno tako v osnovnem kot v izrednem scenariju.
(101)
Z deležem kapitala prvega reda (izračunanega na podlagi pristopa okvira Basel II, ki temelji na notranjih bonitetnih ocenah), ki je konec leta 2011 predviden v višini 12,9 % v osnovnem scenariju oziroma 10,5 % v izrednem scenariju, je banka PBB dovolj kapitalizirana in bo v obdobju prestrukturiranja dosegla minimalne kapitalske zahteve. V skladu s predvidevanji iz načrta prestrukturiranja bo delež kapitala prvega reda konec leta 2015 znašal 12,4 % v osnovnem scenariju oziroma 11,3 % v izrednem scenariju. Vendar je zmanjšanje deleža kapitala osnovnega reda v osnovnem scenariju predvsem posledica napovedanega povečanja tveganju prilagojene aktive zaradi načrtovane rasti in ne zaradi izgub (v osnovnem scenariju banka PBB kaže pozitiven rezultat po odbitku davka med letoma 2011 in 2015; samo v izrednem scenariju banka PBB po odbitku davka ne bi dosegla praga dobička v letih 2011 in 2012).
(102)
Donosnost banke PBB naj bi se v obdobju prestrukturiranja izboljšala. V skladu z načrtom prestrukturiranja bo v osnovnem scenariju čisti dobiček banke PBB po odbitku davka znašal [110-150] milijonov EUR leta 2011 in [280-320] milijonov EUR v letu 2015. V letu 2011 bi rezultat ustrezal donosnosti lastniškega kapitala (po odbitku davkov) v višini samo [3-6] %, ob koncu obdobja prestrukturiranja leta 2015 pa bi ustrezal donosnosti lastniškega kapitala (po odbitku davkov) v višini [8-11] %. Načrtovana donosnost v osnovnem scenariju se lahko zato šteje za zadovoljivo za banko, ki si prizadeva za uresničenje dejavnosti, načrtovanih v načrtu prestrukturiranja, tako z vidika uspešnega poslovanja kot ob upoštevanju načrtovane ponovne privatizacije banke PBB. Po navedbah Nemčije se bo za banko PBB neto dobiček po odbitku davka kompenziral z izgubami iz prejšnjih let. Glede na izgube, prenesene naprej, to pomeni, da bo banka PBB beležila bilančne izgube („Bilanzverluste“) do leta 201[…], vendar do tega, v okviru odkupa tihe udeležbe, ne bo prišlo leta 201[…].
(103)
Preglednica 1: Napoved dobička in izgub banke PBB, mednarodni standard računovodskega poročanja (osnovni scenarij), v skladu z načrtom prestrukturiranja
2011
2012
2013
2014
2015
Čisti prihodki od obresti in podoben dobiček
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čisti prihodki od opravnin (provizij)
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Prihodki od poslovanja
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Sredstva za izgube pri posojilih
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Upravni odhodki
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Bilanca drugih prihodkov/odhodkov
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Poslovni izid pred davkom
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Davki
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Poslovni izid po davkih
v mio. EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Pri ocenjevanju glavnih gonil donosnosti banke PBB je mogoče opredeliti dva vira donosnosti: prvič, prihodki banke PBB iz njenih komercialnih dejavnosti se bodo povečali, in drugič, stroški poslovanja se bodo zmanjšali.
(105)
Glede povečanja prihodkov načrt prestrukturiranja predvideva, da se lahko povprečna marža za posojila izboljša, zlasti s prevzemom novih in bolj donosnih dejavnosti. Glede poslovne linije financiranja nepremičnin se za čiste marže, izračunane na podlagi sedanjih portfeljev predvideva, da se bodo v letu 2011 izboljšale s [85-100] bazičnih točk na [105-120] bazičnih točk, v letu 2012 na [105-110] bazičnih točk in kasneje na [95-100] bazičnih točk. Poslovna linija financiranja javnih nepremičnin bo v celotnem obdobju prestrukturiranja ustvarila neto maržo [27-35] bazičnih točk, kar je precejšnje izboljšanje neto marže v višini [6-12] bazičnih točk, izračunane za obstoječi portfelj dejavnosti financiranja javnega sektorja (31). Do tega izboljšanja bo prišlo predvsem zato, ker se dejavnosti financiranja proračuna, za katere so značilne zelo nizke marže, ne bodo več izvajale.
(106)
Glede na pomen zagotavljanja dovolj visokih marž je zaveza Nemčije, da banka PBB pri svojih novih strateških dejavnostih ne bo sklepala novih posojil z RAROC, nižjim od 10 % za vsako transakcijo, ustrezna in potrebna.
(107)
V letih 2011 in 2012 provizije pri storitvah upravljanja sredstev za FMS-WM (slabo banko HRE) predstavljajo pomemben vir dohodka za banko PBB. Kot je določeno v Sporočilu o oslabljenih sredstvih, je treba zato, da se banki olajša osredotočanje na ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja in da se preprečijo morebitna navzkrižja interesov, zagotoviti jasno funkcionalno in organizacijsko delitev med banko upravičenko in njenimi oslabljenimi sredstvi. Komisija razume, da v času ustanovitve slabe banke zlasti zaradi tehničnih razlogov ni bilo mogoče takoj prekiniti povezav med bankama PBB in FMS-WM. Vendar je treba to popraviti takoj, ko bo to mogoče. Na podlagi tega se je Nemčija zavezala, da bo banka PBB po 30. septembru 2013 postala popolnoma organizacijsko neodvisna od povezanih storitev in teh storitev ne bo več zagotavljala banki FMS-WM. To velja tudi za refinanciranje banke FMS-WM. Ta zaveza bo tudi pomagala pri zagotavljanju, da bo donosnost banke PBB srednjeročno neodvisna in ne bo več temeljila na dohodku iz pristojbin, povezanem s prenosom oslabljenih sredstev.
(108)
Komisija ugotavlja, da namerava banka PBB precej zmanjšati stroške poslovanja. V obdobju prestrukturiranja se bo v osnovnem scenariju razmerje med stroški in prihodki precej izboljšalo, s [64-79] % v letu 2011 na [32-42] % v letu 2015.
(109)
Banka PBB je sprejela nekaj odločilnih ukrepov prestrukturiranja, ki vplivajo na njeno stroškovno osnovo. Zaprla je precejšnje število prodajnih mest, delovno silo pa zmanjšala za približno 30 % (1 366 zaposlenih v letu 2010 v primerjavi z 2 000 zaposlenimi konec leta 2007) (32). Ti ukrepi bodo imeli pozitiven srednje- in dolgoročni učinek na stroške poslovanja, vendar proces prestrukturiranja kratkoročno prinaša izredne stroške, zlasti zaradi odpuščanja delavcev in plačil za predčasno upokojitev, stroškov za odvetnike in svetovalce itd. Po mnenju Komisije se zato predpostavka, da se bodo stroški poslovanja po dokončanju procesa prestrukturiranja ustalili na precej nižji ravni, zdi verodostojna.
(110)
Po prenosu oslabljenih sredstev na banko FMS-WM, zaradi česar se je bilanca stanja precej zmanjšala, osnovni scenarij kaže, da so v obdobju prestrukturiranja sredstva za izgube pri posojilih banke PBB stabilna.
(111)
Komisija meni, da je načrtovana donosnost banke PBB glede na predpostavke iz izrednega scenarija prav tako dovolj stabilna, saj nista ogrožena niti uspešno poslovanje banke niti možnost ponovne privatizacije banke PBB. V skladu z načrtom prestrukturiranja bi v letu 2011 v izrednem scenariju banka PBB zabeležila izgube v višini [100-125] milijonov EUR, vendar se ob koncu obdobja prestrukturiranja leta 2015 pričakuje, da bo banka PBB prikazala dobiček v višini [270-310] milijonov EUR. V letih 2011 in 2012 bi bila donosnost lastniškega kapitala (po davkih) negativna (- [2,8-3,8] %), vendar je po tem scenariju pričakovana donosnost kapitala v letu 2015 skoraj [9-12] %.
(112)
Preglednica 2: Napoved dobička in izgub banke PBB, mednarodni standard računovodskega poročanja (izredni scenarij), v skladu z načrtom prestrukturiranja
2011
2012
2013
2014
2015
Čisti prihodki od obresti in podoben dobiček
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čisti prihodki od opravnin (provizij)
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Prihodki od poslovanja
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Sredstva za izgube pri posojilih
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Upravni odhodki
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Bilanca drugih prihodkov/odhodkov
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Poslovni izid pred davkom
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Davki
v mio. EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Poslovni izid po davkih
v mio. EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Ob upoštevanju izboljšav poslovnega modela, tehnične infrastrukture in organizacijske sestave ter njihovega učinka na položaj banke PBB glede pričakovane likvidnosti, solventnosti in donosnosti Komisija meni, da načrt prestrukturiranja izpolnjuje zahteve Sporočila o prestrukturiranju glede ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja.
VI.2.3.2 Lastni prispevek / porazdelitev bremena
(114)
Sporočilo o prestrukturiranju določa, da mora upravičenec ustrezno prispevati k stroškom prestrukturiranja. Načela so v oddelku 3 Sporočila o prestrukturiranju določena, kot sledi:
(a)
pomoč za prestrukturiranje mora biti omejena na kritje stroškov, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja;
(b)
zaradi omejitve višine pomoči na najnižjo potrebno mora upravičena banka za financiranje prestrukturiranja najprej uporabiti svoje lastne vire, na primer, s prodajo aktive;
(c)
stroškov, povezanih s prestrukturiranjem, ne krije samo država, temveč jih morajo kriti tudi tisti, ki so vlagali v banko, in sicer tako, da izgube absorbirajo z razpoložljivim kapitalom in za državno pomoč plačajo ustrezno nadomestilo. Cilj porazdelitve bremena je dvojen: omejevanje izkrivljanja konkurence in obravnavanje moralnega tveganja (33).
(115)
Pomisleki Komisije glede tega, ali je pomoč omejena na najnižjo potrebno za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke PBB, so bili ublaženi. Skupaj je oziroma bo Nemčija v banko HRE vložila skoraj 10 milijard EUR. Del teh kapitalskih injekcij, tj. 2,08 milijarde EUR, bo uporabljen za rekapitalizacijo slabe banke FMS-WM, nadaljnjih 1,59 milijarde EUR pa bo na banko FMS-WM prenesenih med prestrukturiranjem. Približno 63 % kapitala od skoraj 10 milijard EUR ostaja znotraj skupine HRE.
(116)
Banka PBB je edini subjekt v skupini HRE, ki bo izvajala nove dejavnosti v prihodnosti in bo tako dejavno udeležena v konkurenci. V osnovnem scenariju bo po napovedih delež kapitala osnovnega reda (na podlagi metode okvira Basel II, ki temelji na bonitetnih ocenah) konec leta 2011 znašal 12,9 %, med obdobjem prestrukturiranja pa se bo nekoliko zmanjšal in do konca leta 2015 dosegel 12,4 %. Načrt prestrukturiranja ne vzbuja pomislekov glede tega, ali bo banka v obdobju prestrukturiranja dosegla minimalne kapitalske zahteve. Napovedani delež kapitala prvega reda je velik, vendar v skladu z deleži kapitala konkurentov. Od bank se na splošno pričakuje, da bodo kot odziv na finančno krizo prikazale višje deleže kapitala kot pred krizo. Treba je tudi upoštevati, da banka PBB zaradi svojih težav s krizo potrebuje trdno kapitalsko osnovo, da bi lahko tržne akterje prepričala, da je zanesljiv poslovni partner. Po mnenju Komisije so tako znesek zagotovljenega kapitala in izhajajoči deleži kapitala ustrezni in omejeni na najnižje potrebne.
(117)
Banka HRE je imela poleg tega korist od zagotavljanja jamstev v višini skupno 145 milijard EUR, od katerih je bilo dejansko uporabljenih 124 milijard EUR. Ta jamstva so bila potrebna, saj so banki pri soočanju s plačilno nesposobnostjo omogočila neprekinjeno poslovanje, vsaj dokler banka HRE ni prenesla svojih oslabljenih sredstev na banko FMS-WM. Vsa ta jamstva, ki jih je uporabila skupina HRE in so znašala 124 milijard EUR, so bila prenesena na banko FMS-WM z učinkom od 1. oktobra 2010. Poslovanje banke PBB zato ni več odvisno od državnih jamstev. Ta prenos je pomagal zagotoviti, da je pomoč v obliki jamstev omejena na najkrajše potrebno obdobje.
(118)
Kot je navedeno v Sporočilu o prestrukturiranju, morajo upravičene banke za financiranje prestrukturiranja najprej uporabiti svoje lastne vire, kar se običajno izvede s prodajo sredstev. Banka HRE je oddala precejšen del svojih sredstev, saj je nominalni znesek v višini 210 milijard EUR sredstev in 280 milijard EUR izvedenih finančnih instrumentov prenesla na slabo banko FMS-WM ter tako učinkovito zmanjšala svojo bilanco stanja na polovico. Vendar ta prenos ni ustvaril nobenega presežka, ki bi lahko pripomogel k financiranju stroškov prestrukturiranja. Namesto tega bi bilo treba prenos opredeliti kot ukrep državne pomoči, saj je cena, ki jo je banka HRE prejela za sredstva, presegla realno ekonomsko vrednost teh sredstev za približno 16,2 milijarde EUR. Kljub temu je družba prodala in še prodaja več udeležb v družbah (npr. družbah Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Švica), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) in Collineo Asset Management GmbH).
(119)
Banka HRE je skladu SoFFin plačala obresti za vsa jamstva Nemčije, pri čemer so obrestne mere znašale med 0,5 % in 0,8 % na leto. Zato je, v skladu s Sporočilom Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (34) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o bančništvu), ustrezno povrnila ta del državne pomoči. Nasprotno pa banka do nastanka tega sklepa ni povrnila niti prejetega kapitala niti razbremenitve kapitala, do katere je prišlo zaradi ukrepa finančne pomoči, prav tako pa ne more zagotoviti ustreznega mehanizma za vračilo sredstev za element pomoči, prejet v obliki vrednosti sredstev ob prenosu, ki je bila višja od realne ekonomske vrednosti.
(120)
Ob upoštevanju splošnega ekonomskega položaja banke HRE se lahko sklepa, da banka ni mogla nadalje znatno prispevati k stroškom prestrukturiranja (35). Zato je treba to pomanjkanje lastnega prispevka nadomestiti s precej obsežnimi strukturnimi ukrepi v načrtu prestrukturiranja, s čimer bo zagotovljeno, da si banka in njeni delničarji ustrezno delijo breme reševanja banke. Na splošno Komisija meni, da obseg zmanjšanja iz načrta prestrukturiranja glede organizacijskega obsega, prisotnosti na trgu, obsega dejavnosti in bilance stanja, glede na posebne okoliščine tega primera, ustrezno nadomešča pomanjkanje ustreznega lastnega prispevka.
(121)
Upoštevati je treba tudi, da je banka postala javna last in da je nadomestilo, ki so ga prejeli nekdanji delničarji, temeljilo na vrednosti podjetja brez pomoči države (36). Ta rezultat je z vidika državne pomoči pozitiven element in pomeni, da so bili nekdanji delničarji izrinjeni, zato se lahko šteje, da je zadostno prispeval k stroškom prestrukturiranja banke HRE.
(122)
Poleg tega je, glede imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov banke HRE, Nemčija zagotovila, da banka HRE tretjim strankam ne bo izplačevala diskrecijskih plačil za finančne instrumente, povezane z dobičkom, s čemer bo zagotovila, da bodo imetniki kapitala drugega reda prejeli le majhno nadomestilo za svojo naložbo ali pa nadomestila sploh ne bodo prejeli in bodo tako sodelovali pri porazdelitvi bremena na enak način kot imetniki kapitala prvega reda.
(123)
Komisija zato ugotavlja, da so delničarji banke HRE ustrezno prispevali k stroškom prestrukturiranja in da je zaradi tega moralno tveganje ustrezno obravnavano.
VI.2.3.3 Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence
(124)
Glede ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence Sporočilo o prestrukturiranju določa, da mora Komisija pri svoji oceni zneska pomoči upoštevati stopnjo porazdelitve bremena in položaj, ki ga bo imela finančna institucija na trgu po prestrukturiranju. Na podlagi te analize je treba uvesti ustrezne ukrepe.
(125)
Izkrivljanje konkurence s strani banke HRE je precejšnje. Nemčija je banki HRE zagotovila ali bo zagotovila kapitalske injekcije, ki skupaj znašajo približno 9,95 milijarde EUR (banka FMS-WM je ali bo prejela del tega kapitala) in jamstva v višini 145 milijard EUR. Banka HRE je imela korist tudi od ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva, katerega element pomoči je znašal približno 20 milijard EUR. Ob upoštevanju te precejšnje državne pomoči je treba izvesti temeljito prestrukturiranje banke HRE.
(126)
Naslednica banke HRE, banka PBB, bo dobro financirana, prav tako pa ne bo obremenjena zaradi tveganih posojil banke HRE v preteklosti. Za ohranitev poslovanja banke PBB in pospešitev razdelitve je bil potreben precejšen znesek pomoči. Vendar bo banka PBB precej manjša banka, Nemčija pa je uvedla ustrezne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence.
(127)
Prvič, banka PBB bo gospodarski subjekt, ki se bo precej razlikoval od prejšnje banke HRE. Postala je javna last, trenutno pa se izvaja temeljito prestrukturiranje. Zato je banka PBB precej manjša od banke HRE. Po prenosu številnih sredstev na banko FMS-WM strateški obseg bilance stanja banke PBB, ki ne upošteva izčrpanih postavk bilance stanja ali postavk, ki so bile umetno prenesene na banko FMS-WM, obsega približno 15 % bilance stanja banke HRE konec leta 2008.
(128)
Drugič, Nemčija je Komisiji predložila več zavez, namenjenih omejevanju prisotnosti banke PBB na trgu, ki so podrobneje opisane v oddelku V. banka PBB bo nove dejavnosti izvajala samo v dveh poslovnih linijah, financiranju nepremičnin in financiranju javnih naložb. Ti dve poslovni liniji se lahko med obdobjem prestrukturiranja povečata le v omejenem obsegu, saj morajo nove dejavnosti, bilanca stanja in velikost portfelja ostati v okviru določenih omejitev, ki učinkovito preprečujejo banki PBB, da bi se razširila na trgu in tako izkrivljala konkurenco. Te omejitve glede rasti bodo veljale vsaj do 31. decembra 2013, morda pa še dlje, če banka PBB do takrat ne bo ponovno privatizirana. Vsi drugi subjekti skupine HRE morajo prenehati s poslovanjem in izčrpati svoje protfelje, zlasti financiranje naložb v infrastrukturo, kapitalske trge in upravljanje s sredstvi ter dejavnosti, povezane s financiranjem proračuna.
(129)
Tretjič, da bi ublažila pomisleke Komisije glede tega, da bi lahko banka PBB konkurenci in konkurentom škodila s preveč agresivnimi strategijami določanja cen, se je Nemčija zavezala, da banka PBB pri izvajanju svojih novih strateških dejavnosti ne bo sklepala novih posojil, ki imajo RAROC nižji od 10 % na podlagi vsake transakcije. Po mnenju Komisije bo ta zaveza še en učinkovit ukrep za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence.
(130)
Četrtič, dejavnosti banke PBB bodo omejene z omejitvami glede ravnanja, ki obsegajo prepoved prevzemanja in prepoved sklicevanja na državno pomoč pri oglaševanju.
(131)
Nemčija se je zavezala, da bo banko PBB čim prej ponovno privatizirala, tj. najkasneje do 31. decembra 2015. Prodaja banke PBB bo Zvezni republiki Nemčiji omogočila, da povrne sredstva oziroma del sredstev, vloženih v banko HRE. Poleg tega Komisija ugotavlja, da lahko pravočasna ponovna privatizacija zagotovi tretjim stranem priložnost za prevzem banke PBB.
VII. SPREMLJANJE
(132)
Nemčija se je zavezala, da bo izvajanje načrta prestrukturiranja za banko HRE in izvajanje zavez spremljal fiduciar za spremljanje, ki bo vsako četrtletje Komisiji predložil poročilo.
VIII. SKLEPNA UGOTOVITEV
(133)
Komisija ugotavlja, da analizirani ukrepi pomenijo državno pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU.
(134)
Komisija nadalje ugotavlja, da je pomoč za prestrukturiranje združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU na podlagi izvajanja načrta prestrukturiranja, ki je bil dokončno posodobljen 14. junija 2011, in na podlagi izpolnjevanja zavez iz Priloge k temu sklepu -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Državna pomoč, ki jo je Nemčija izvedla in jo namerava izvajati v korist skupine Hypo Real Estate Group in ki jo sestavljajo:
-
kapitalska injekcija v višini 60 milijonov EUR, priglašena 17. aprila 2009,
-
kapitalska injekcija v višini 2,96 milijarde EUR, priglašena 3. junija 2009,
-
kapitalska injekcija v višini 3 milijarde EUR, priglašena 26. oktobra 2009,
-
kapitalska injekcija v višini 1,85 milijarde EUR, priglašena 30. aprila 2010, od katere je 450 milijonov EUR pogojenih z obstojem določenih okoliščin,
-
kapitalska injekcija v višini 2,08 milijarde EUR, priglašena 10. septembra 2010,
-
jamstva v višini 35 milijard EUR, priglašena 30. septembra 2008,
-
jamstva v višini 52 milijard EUR, priglašena 17. aprila 2009,
-
jamstvo v višini 8 milijard EUR, priglašeno 26. oktobra 2009,
-
jamstvo v višini 10 milijard EUR, priglašeno 26. oktobra 2009,
-
likvidnostno jamstvo v višini 20 milijard EUR, priglašeno 2. septembra 2010,
-
jamstvo v primeru likvidacije v višini 20 milijard EUR, priglašeno 10. septembra 2010, in
-
prenos sredstev na slabo banko FMS Wertmanagement AöR, priglašen 10. septembra 2010,
je združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije ob upoštevanju zavez iz priloge k temu sklepu.
Člen 2
Nemčija bo od sprejetja tega sklepa Komisiji vsako četrtletje predložila poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev s tem sklepom, v skladu s časovnim razporedom za izvajanje zavez iz priloge.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.
V Bruslju, 18. julija 2011