NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 223/2012
ze dne 14. března 2012,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v uvedeném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Některé typy hnojiv uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být prodávány pouze ve formě jemného prášku, jiné mohou být prodávány také ve formě suspenze. Hnojiva ve formě suspenze znamenají pro zdraví zemědělců nižší riziko, jestliže jsou používána za podmínek, za kterých by používání jemného prášku mohlo vést k inhalaci prachu. Aby byla snížena expozice zemědělců prachu, měla by být možnost používat suspenze rozšířena na typy manganových hnojiv se stopovými živinami a dále by mělo být zvýšeno množství povolených složek ve stávajících hnojivech ve formě suspenze na bázi boru a mědi.
(3)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 předpokládá používání komplexotvorných činidel jako složek hnojiv se stopovými živinami. Žádná taková hnojiva však nebyla označena jako hnojiva ES, protože v příloze I uvedeného nařízení nebyl zatím vytvořen seznam povolených komplexotvorných činidel a protože pro hnojiva obsahující komplexotvorná činidla neexistují označení typu. Vzhledem k tomu, že v současnosti jsou k dispozici vhodná komplexotvorná činidla (soli kyseliny lignosulfonové - dále jen „LS“), měla by tato činidla být doplněna na seznam povolených komplexotvorných činidel a měla by být vytvořena odpovídající označení typu. Stávající označení typu roztokových hnojiv by měla být rovněž upravena, aby umožnila používání komplexotvorných činidel, každý takový roztok by však měl obsahovat nejvýše jedno komplexotvorné činidlo za účelem usnadnění úředních kontrol.
(4)
Nová pravidla pro roztoky a suspenze se stopovými živinami vyžadují změny v označování takových typů hnojiv. Hnojiva označená podle starých pravidel však zůstanou ještě po nějakou dobu na skladech. Výrobcům by proto měla být poskytnuta dostatečná lhůta na přípravu nových označení a prodej stávajících zásob.
(5)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví soubor pravidel pro označování směsí hnojiv se stopovými živinami, ale v příloze I neuvádí odpovídající označení typu. Nařízení (EU) č. 137/2011 zavedlo do přílohy I oddílu E.2 nařízení (ES) č. 2003/2003 tabulku E.2.4, která obsahuje odpovídající označení typu a jasnější pravidla pro směsi hnojiv se stopovými živinami. Tabulka E.2.4 ale vyžaduje, aby při označování byly uváděny určité údaje, což by v některých případech nebylo ve shodě s ustanoveními čl. 6 odst. 6 a čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003. Tabulka E.2.4 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. Hospodářským subjektům by mělo být poskytnuto přechodné období, aby měly možnost se přizpůsobit novým pravidlům a vyprodat svoje zásoby směsí hnojiv se stopovými živinami.
(6)
N,N'-di(2-hydroxybenzyl)ethylendiamin-N,N'-dioctová kyselina (dále jen „HBED“) je organické chelátotvorné činidlo pro stopové živiny. Železo chelátované pomocí HBED se používá k nápravě nedostatku železa a odstranění chlorózy u řady ovocných stromů. Odstranění chlorózy a jejích symptomů napomáhá rozvoji olistění, dobrému růstu a vývoji ovoce. Forma železa chelátovaná pomocí HBED byla povolena v Polsku, aniž by došlo k jakýmkoliv negativním vlivům na životní prostředí. HBED by proto měla být doplněna na seznam povolených organických chelátotvorných činidel pro stopové živiny v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Je nicméně vhodné stanovit přechodné období, aby HBED byla povolena po zveřejnění odpovídající normy EN.
(7)
Dikyandiamid/1,2,4-triazol (dále jen „DCD/TZ“) a 1,2,4-triazol/3-methylpyrazol (dále jen „TZ/MP“) jsou inhibitory nitrifikace, které jsou používány v kombinaci s hnojivy, která obsahují nutriční dusík v močovinové formě a/nebo ve formě amonných solí. Tyto inhibitory prodlužují dobu dostupnosti dusíku plodinám, omezují vyluhování dusičnanů a snižují emise oxidu dusného do atmosféry.
(8)
Triamid kyseliny N-(2-nitrofenyl)fosforečné (dále jen „2-NPT“) je inhibitor ureázy určený pro dusíkatá hnojiva s obsahem močoviny, který zvyšuje dostupnost dusíku pro rostliny a snižuje emise amoniaku do atmosféry.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT jsou používány v Německu a DCD/TZ a TZ/MP v České republice po mnoho let a zde se prokázalo, že jsou účinné a nepředstavují žádné riziko pro životní prostředí. DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT by proto měly být doplněny na seznam povolených inhibitorů nitrifikace a ureázy v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003, aby se tak zlepšila jejich dostupnost pro zemědělce v Unii.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 požaduje kontrolu hnojiv ES metodami odběru vzorků a analýzy popsanými v příloze IV uvedeného nařízení. Některé z těchto metod ale nejsou mezinárodně uznávány a měly by být nahrazeny normami EN, které byly nedávno vypracovány Evropským výborem pro normalizaci.
(11)
Normy EN jsou obvykle validovány pomocí mezilaboratorních srovnání, aby bylo možno kvantifikovat reprodukovatelnost a opakovatelnost analytických metod. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se určily normy EN, které prokázaly svoji statistickou spolehlivost.
(12)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění analytických metod v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN zveřejněné Evropským výborem pro normalizaci.
(13)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 písm. a), písm. b) podbod i), písm. c) podbody i) a ii), písm. d) podbod i), písm. e) podbod i), písm. f) podbod i) a bod 2 přílohy I se použijí ode dne 4. dubna 2013.
Příloha I bod 3 položka 11 se použije se ode dne 4. července 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. března 2012.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 223/2012
z dne 14. marca 2012
o spremembi Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gnojilih zaradi prilagoditve prilog I in IV k Uredbi tehničnemu napredku
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (1) ter zlasti člena 31(1) in (3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Člen 3 Uredbe (ES) št. 2003/2003 določa, da se lahko gnojilo, ki ustreza vrsti gnojila s seznama v Prilogi I k Uredbi in izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe, označi kot „gnojilo ES“.
(2)
Seznam vrst gnojil iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2003/2003 vključuje nekatere vrste, ki se lahko prodajajo samo v obliki drobnega praška, ter druge vrste, ki se lahko prodajajo tudi v obliki suspenzij. Gnojila v obliki suspenzij so manj tvegana za zdravje kmetov, če se uporabljajo v pogojih, pri katerih bi uporaba drobnih praškov povzročila vdihovanje prahu. Za zmanjšanje izpostavljenosti kmetov prahu je treba razširiti možnost uporabe suspenzij, da se vključijo vrste manganovega mikrohranilnega gnojila, razširiti pa je treba tudi vrsto sestavin, dovoljenih v obstoječih borovih in bakrovih gnojilih v suspenzijah.
(3)
Uredba (ES) št. 2003/2003 določa uporabo kompleksirajočih reagentov kot sestavin mikrohranilnih gnojil. Vendar nobeno tako gnojilo ni bilo označeno kot „gnojilo ES“, ker v Prilogi I k navedeni uredbi ni nobenega seznama dovoljenih kompleksirajočih reagentov in ker ni nobenih tipskih oznak za gnojilo, ki vsebuje kompleksirajoče reagente. Ker so kompleksirajoči reagenti (soli lignosulfonske kisline) zdaj na voljo, jih je treba prav tako dodati na seznam dovoljenih kompleksirajočih reagentov in določiti ustrezne tipske oznake. Obstoječe tipske oznake za gnojila v raztopinah je tudi treba prilagoditi, da se omogoči uporaba kompleksirajočih reagentov, vendar zaradi lažjega uradnega nadzora vsaka raztopina ne sme vsebovati več kot enega kompleksirajočega reagenta.
(4)
Nova pravila za mikrohranilne raztopine in suspenzije zahtevajo nove oznake navedenih vrst gnojil. Vendar bodo gnojila, označena po starih pravilih, še nekaj časa na zalogi. Proizvajalcem je zato treba omogočiti dovolj časa, da pripravijo nove oznake in prodajo vse obstoječe zaloge.
(5)
Uredba (ES) št. 2003/2003 določa niz pravil za označevanje mešanih mikrohranilnih gnojil, v Prilogi I pa za njih ne določa ustreznih tipskih oznak. Z Uredbo (EU) št. 137/2011 je bila v oddelku E.2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 2003/2003 uvedena preglednica E.2.4, ki vsebuje ustrezne tipske oznake in jasnejša pravila za mešanice mikrohranilnih gnojil. Vendar je v preglednici E.2.4 potrebnih nekaj informacij o označevanju, ki v nekaterih primerih ne bi bile v skladu z zahtevami iz člena 6(6) in člena 23(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003. Preglednico E.2.4 je zato treba ustrezno spremeniti. Zagotoviti je treba prehodno obdobje, da se gospodarskim subjektom omogoči prilagoditev novim pravilom in prodajo obstoječih zalog mikrohranilnih gnojil.
(6)
N,N'-di(2-hidroksibenzil)etilendiamin-N,N'-diocetna kislina (v nadaljnjem besedilu: HBED) je organski kelatni reagent za mikrohranila. Zlasti železo, kelatirano s HBED, se uporablja pri odpravljanju pomanjkanja železa in odpravi železove kloroze pri številnih sadnih drevesih. Odstranitev železove kloroze in njenih simptomov zagotavlja zeleno listje, dobro rast in zorenje sadežev. Železo, kelatirano s HBED, je bilo dovoljeno na Poljskem brez kakršne koli škode za okolje. HBED je zato treba vključiti na seznam dovoljenih organskih kelatnih reagentov za mikrohranila v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2003/2003. Vendar je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se HBED odobri po objavi ustreznega standarda EN.
(7)
Diciandiamid/1,2,4 triazol (v nadaljnjem besedilu: DCD/TZ) in 1,2,4 triazol/3-metilpirazol (v nadaljnjem besedilu: TZ/MP) sta inhibitorja nitrifikacije, ki se uporabljata v kombinaciji z gnojili, ki vsebujejo hranljivi dušik v obliki sečnine in/ali amonijevih soli. Navedeni inhibitorji podaljšujejo dostopnost dušika posevkom, zmanjšujejo spiranje nitratov in zmanjšujejo emisije dušikovega oksida v ozračje.
(8)
N-(2-nitrofenil)fosforjev triamid (v nadaljnjem besedilu: 2-NPT) je inhibitor ureaze, namenjen za dušikova gnojila z vsebnostjo sečnine, da zvišuje dostopnost dušika rastlinam, hkrati pa zmanjšuje emisije amonijaka v ozračje.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP in 2-NPT se že nekaj let uporabljajo v Nemčiji ter DCD/TZ in TZ/MP na Češkem, pokazalo pa se je, da so učinkoviti in da niso tvegani za okolje. DCD/TZ, TZ/MP in 2-NPT je zato treba dodati na seznam dovoljenih inhibitorjev nitrifikacije in ureaze v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2003/2003, da bodo dostopnejši kmetom po celi Uniji.
(10)
Uredba (ES) št. 2003/2003 zahteva, da se nadzor gnojil ES izvaja v skladu z metodami vzorčenja in analize, ki so opisane v Prilogi IV k Uredbi. Vendar nekaj navedenih metod ni mednarodno priznanih in jih je treba nadomestiti s standardi EN, ki jih je nedavno razvil Evropski odbor za standardizacijo.
(11)
Standardi EN se običajno potrdijo z medlaboratorijsko primerjavo, da se količinsko določi ponovljivost analitskih metod. Treba je razlikovati med potrjenimi standardi EN in nepotrjenimi metodami, da se določi tiste standarde EN, ki so statistično zanesljivi.
(12)
Za poenostavitev zakonodaje in lažji prihodnji pregled je primerno nadomestiti celotno besedilo analitskih metod iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 2003/2003 s sklicevanjem na standarde EN, ki jih je objavil Evropski odbor za standardizacijo.
(13)
Uredbo (ES) št. 2003/2003 je treba zato ustrezno spremeniti.
(14)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 32 Uredbe (ES) št. 2003/2003 -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Spremembe
1. Priloga I k Uredbi (ES) št. 2003/2003 se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.
2. Priloga IV k Uredbi (ES) št. 2003/2003 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.
Člen 2
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Točka (1)(a), (b)(i), (c)(i), (c)(ii), (d)(i), (e)(i), (f)(i) in točka (2) v Prilogi I se začneta uporabljati do 4. aprila 2013.
Vnos 11 pod točko (3) Priloge I se uporablja od 4. julija 2012.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 14. marca 2012