ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. dubna 2011
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Lotyšsku
(Text s významem pro EHP)
(2011/226/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 3 přílohy VIII uvedeného aktu,
s ohledem na žádost podanou Lotyšskem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Akt o přistoupení z roku 2003 stanoví, že Lotyšsko může na základě podmínek, které jsou v něm stanoveny, ponechat po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nejsou ani usazeny, ani zapsány do rejstříku, ani nemají pobočku nebo zastoupení v Lotyšsku. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, který je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo jednou, a to nejdéle o tři roky.
(2)
Dne 6. prosince 2010 zažádalo Lotyšsko o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba chránit socioekonomické podmínky zemědělských činností v důsledku zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Lotyšsku. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Německem, Nizozemskem, Portugalskem, Rakouskem, Řeckem, Spojeným královstvím, Španělskem a Švédskem (dále jen „EU-15“). Přechodné období mělo rovněž usnadnit proces restituce a privatizace zemědělské půdy zemědělcům. Komise ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období 2008“) zdůraznila význam dokončení výše uvedené zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Na základě údajů, které má Eurostat k dispozici, jsou ceny zemědělské půdy v Lotyšsku nižší než ceny zemědělské půdy v EU. Úplná konvergence cen prodávané zemědělské půdy se ani neočekávala, ani nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Přesto jsou rozdíly mezi cenami zemědělské půdy v Lotyšsku a EU-15 natolik významné, že by mohly bránit plynulé další konvergenci cen.
(5)
Obdobně jako cenové hladiny zemědělské půdy, také údaje Eurostatu ukazují, že rozdíl v HDP na osobu vyjádřeném ve standardech kupní síly mezi Lotyšskem a EU-15 nadále existuje. Znamená to, že současné ceny zemědělské půdy v Lotyšsku jsou pro obyvatele Lotyšska v poměru k jejich kupní síle vysoké.
(6)
Zároveň přetrvává nižší konkurenceschopnost lotyšského odvětví zemědělství v porovnání s odvětvím zemědělství EU-15 a problém je znásoben obtížnostmi v přístupu k finančním prostředkům a vysokými úrokovými sazbami, které se uplatňují na komerční úvěrové linky pro nabytí zemědělské půdy (15 % p. a. v roce 2009 podle údajů, které poskytly lotyšské orány).
(7)
Navíc podle údajů, které poskytly lotyšské orgány na základě údajů získaných od lotyšského státního pozemkového útvaru k 1. lednu 2010, zemědělská půda představuje 37,7 % celkového území, přičemž lesní plocha pokrývá 45,8 % území. V roce 2007 vlastnili zemědělci 62 % zemědělské půdy a 26,6 % zemědělské půdy bylo pronajato. Přestože je převážná většina zemědělské půdy v Lotyšsku v soukromém vlastnictví, proces restituce vlastnických práv a pozemková reforma ve venkovských oblastech nejsou stále dokončeny.
(8)
Nejasnost vlastnických práv nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělských nemovitostí. Fragmentace půdy pak dále přispívá k nižší konkurenceschopnosti a vede k tomu, že zemědělské podniky se méně orientují na trh. V této souvislosti z údajů Eurostatu vyplývá, že přestože probíhá postupná arondace půdy a průměrný podíl využívané zemědělské plochy na zemědělský podnik v Lotyšsku se v období mezi roky 2001 a 2007 zvýšil z 10 ha na 16 ha, tento podíl je stále nižší než v jiných členských státech EU, jako např. v Dánsku, Německu a Švédsku, kde byl v roce 2007 tento průměrný podíl 60 ha, 46 ha, resp. 43 ha.
(9)
Nedávná celosvětová finanční a hospodářská krize měla také negativní vliv na lotyšské hospodářství. Nedostatek poptávky, po kterém následovalo prudké snížení nákupních cen zemědělských produktů v době, kdy ceny surovin se stále držely na vysoké úrovni roku 2008, dále prohloubil již tak znevýhodněné postavení lotyšských zemědělců v porovnání se zemědělci z EU-15.
(10)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s lotyšskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy v Lotyšsku. Proto existuje nebezpečí vážného narušení lotyšského trhu se zemědělskou půdou po skončení přechodného období.
(11)
Z tohoto důvodu by se mělo povolit prodloužení přechodného období o tři roky podle ustanovení kapitoly 3 přílohy VIII aktu o přistoupení z roku 2003.
(12)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení strukturální reformy zemědělství během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období 2008.
(13)
Protože otevřený jednotný trh byl vždy jádrem evropské prosperity, zvýšený přísun zahraničního kapitálu by znamenal možné výhody také pro zemědělský trh v Lotyšsku. Jak je zdůrazněno v přezkumu v polovině období 2008, zahraniční investice do odvětví zemědělství by rovněž mohly mít výrazný dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolňování omezení zahraničního vlastnictví v přechodném období by též přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.
(14)
Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Lotyšska po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Lotyšsku uvedené v kapitole 3 přílohy VIII aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 7. dubna 2011.
SKLEP KOMISIJE
z dne 7. aprila 2011
o podaljšanju prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč v Latviji
(Besedilo velja za EGP)
(2011/226/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške,
ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške in zlasti poglavja 3 Priloge VIII k Aktu,
ob upoštevanju prošnje Latvije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu z Aktom o pristopu iz leta 2003 lahko Latvija pod pogoji, določenimi v Aktu, še sedem let po pristopu, tj. do 30. aprila 2011, ohrani v veljavi prepovedi, na podlagi katerih fizične in pravne osebe iz drugih držav članic EU, ki nimajo sedeža ali niso registrirane ali nimajo poslovalnice ali agencije v Latviji, ne smejo pridobiti kmetijskih zemljišč. Gre za začasno izjemo od prostega pretoka kapitala, ki je zagotovljen s členi 63 do 66 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Prehodno obdobje se sme podaljšati samo enkrat, in sicer za obdobje do treh let.
(2)
Latvija je 6. decembra 2010 zaprosila za podaljšanje prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč za tri leta.
(3)
Glavni razlog za prehodno obdobje je bila potreba po zaščiti družbenoekonomskih razmer za kmetijske dejavnosti po uvedbi enotnega trga in prehodu na skupno kmetijsko politiko v Latviji. Namen prehodnega obdobja je bil zlasti odpraviti pomisleke glede možnega vpliva na kmetijski sektor, ki bi ga lahko imela liberalizacija pridobitve kmetijskih zemljišč zaradi začetnih znatnih razlik med cenami zemljišč in prihodki v primerjavi z Belgijo, Dansko, Nemčijo, Irsko, Grčijo, Španijo, Francijo, Italijo, Luksemburgom, Nizozemsko, Avstrijo, Portugalsko, Finsko, Švedsko in Združenim kraljestvom (v nadaljnjem besedilu: EU-15). Poleg tega je bilo prehodno obdobje zasnovano, da bi olajšalo postopek vračanja in privatizacije kmetijskih zemljišč kmetom. Komisija je že v poročilu z dne 16. julija 2008 o Pregledu prehodnih ukrepov za pridobitev kmetijskih nepremičnin, določenih v Pristopni pogodbi iz leta 2003 (v nadaljnjem besedilu: vmesni pregled iz leta 2008), poudarila, kako pomembno je, da se navedena reforma kmetijstva zaključi do konca predvidenega prehodnega obdobja (1).
(4)
Po podatkih Eurostata so cene kmetijskih zemljišč v Latviji nižje od cen kmetijskih zemljišč v EU. Popolno zbližanje prodajnih cen kmetijskih zemljišč ni bilo niti pričakovano niti ni veljalo za potreben predpogoj za končanje prehodnega obdobja. Kljub temu so občutne razlike v cenah kmetijskih zemljišč med Latvijo in EU-15 take, da lahko otežijo nemoten napredek pri zbliževanju cen.
(5)
Podobno kot v primeru ravni cen kmetijskih zemljišč podatki Eurostata kažejo tudi, da še obstaja razkorak glede BDP na prebivalca pri standardu kupne moči med Latvijo in EU-15. Torej so obstoječe cene kmetijskih zemljišč v Latviji za prebivalce Latvije glede na njihovo kupno moč visoke.
(6)
Prav tako je problem tudi obstoječa nižja konkurenčnost latvijskega kmetijskega sektorja v primerjavi s kmetijskim sektorjem v EU-15, ki ga še stopnjujejo težave pri dostopu do finančnih virov in visoke obrestne mere za komercialne kreditne linije za pridobitev kmetijskih zemljišč (po podatkih latvijskih organov oblasti je bila leta 2009 njihova letna raven 15 %).
(7)
Poleg tega po podatkih, ki so jih predložili latvijski organi oblasti in temeljijo na latvijski državni geodetski službi, od 1. januarja 2010 kmetijska zemljišča predstavljajo 37,7 % celotnega ozemlja države, gozdovi pa pokrivajo 45,8 % njenega ozemlja. Leta 2007 so kmetje imeli v lasti 62 % kmetijskih zemljišč, 26,6 % pa jih je bilo v najemu. Medtem ko so kmetijska zemljišča v Latviji že večinoma v zasebnih rokah, pa postopek vračanja lastninskih pravic in zemljiška reforma na podeželskih območjih še nista zaključena.
(8)
Pomanjkanje jasnosti glede lastninskih pravic neizogibno otežuje zemljiške posle in konsolidacijo kmetijskih posesti. Drobljenje zemljišč pa posledično še prispeva k slabši konkurenčnosti in vodi k manj tržno usmerjenim kmetijam. V tem kontekstu podatki Eurostata kažejo, da je v Latviji povprečna površina izkoriščanega kmetijskega zemljišča na kmetijo, kljub potekajoči postopni konsolidaciji zemljišč in povečanju od 10 ha na 16 ha na kmetijo med letoma 2001 in 2007, še vedno manjša kot v drugih državah članicah EU, kjer je povprečje leta 2007 znašalo do, na primer, 60 ha na Danskem, 46 ha v Nemčiji in 43 ha na Švedskem.
(9)
Nedavna svetovna finančna in gospodarska kriza je prav tako negativno vplivala na gospodarstvo Latvije. Pomanjkanje povpraševanja, ki mu je sledil močan padec prodajnih cen kmetijskih proizvodov v času, ko so cene surovin ostale na enako visoki ravni, kot so bile leta 2008, je še dodatno poslabšalo že tako slabši položaj latvijskih kmetov v primerjavi s kmeti iz EU-15.
(10)
Glede na navedeno se lahko pričakuje, kar predvidevajo tudi latvijski organi oblasti, da bo odprava omejitev s 1. majem 2011 pomenila pritisk na cene zemljišč v Latviji. Obstaja torej nevarnost resnih motenj na latvijskem trgu kmetijskih zemljišč ob koncu prehodnega obdobja.
(11)
Podaljšanje prehodnega obdobja iz poglavja 3 Priloge VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003 za tri leta bi bilo zato treba odobriti.
(12)
Da bi trg v celoti pripravili na liberalizacijo, je tudi v neugodnih gospodarskih razmerah še vedno izjemnega pomena spodbujanje izboljšanja dejavnikov, kot so kreditne in zavarovalniške storitve za kmete, ter dokončanje strukturne reforme kmetijstva v prehodnem obdobju, kot je bilo poudarjeno že v vmesnem pregledu iz leta 2008.
(13)
Povečan dotok tujega kapitala bi s sabo prinesel potencialne koristi tudi za kmetijski trg v Latviji, saj je bil odprt enotni trg vedno v središču evropske blaginje. Kot je poudarjeno v vmesnem pregledu iz leta 2008, bi imele tuje naložbe v kmetijski sektor tudi pomembne dolgoročne učinke na zagotavljanje kapitala in znanja ter izkušenj, delovanje zemljiških trgov in kmetijsko produktivnost. Postopno rahljanje omejitev glede tujega lastništva v prehodnem obdobju bi prav tako prispevalo k pripravi trga na popolno liberalizacijo.
(14)
Zaradi pravne varnosti in da bi se izognili pravni praznini v nacionalnem pravnem sistemu Latvije po koncu sedanjega prehodnega obdobja, bi ta sklep moral začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Prehodno obdobje v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč v Latviji iz poglavja 3 Priloge VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003 se podaljša do 30. aprila 2014.
Člen 2
Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 7. aprila 2011