PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 792/2011
ze dne 5. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 118/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
(3)
Připomíná se, že (jak bylo stanoveno v 7. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, konkrétně dva dovozci a thajský výrobce, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Kromě inspekcí na místě uvedených v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se další inspekce na místě uskutečnila v prostorách společnosti Rima Benelux Holding BV, jediného uživatele, který při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník pro uživatele.
(6)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitky.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 8. až 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Běžná hodnota
(9)
Připomíná se, že (jak je vysvětleno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) při šetření spolupracoval pouze jeden thajský vyvážející výrobce, na jehož vývoz do Unie v průběhu období šetření připadal veškerý thajský vývoz do Unie. Vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedli, že se nezávislý externí odborník, který byl Komisi nápomocen při inspekci na místě v prostorách vyvážejícího výrobce, ve své zprávě dopustil určitých chyb ve výpočtu. Jedním z úkolů odborníka bylo přezkoumat postup potahování niklem a množství surovin spotřebované vyvážejícím výrobcem v jednotlivých fázích výroby. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech a ostatních surovinách. Tvrzení vyvážejícího výrobce a dovozce týkající se chyb ve výpočtu ve zprávě odborníka Komise ověřila a vyvodila závěr, že tato tvrzení byla neopodstatněná. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Vyvážející výrobce a dovozce zpochybnili rovněž prozatímní zjištění uvedená v 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zejména uvedli, že metodika použitá k předběžnému stanovení běžné hodnoty pro jiné typy výrobku, než pro něž byla stanovena specifická běžná hodnota, vedla k nadhodnocení údajů, jelikož byla nesprávně založena na aritmetickém průměru běžných hodnot. Komise toto tvrzení akceptovala, metodiku upravila a výpočet běžných hodnot pro tyto ostatní typy revidovala s přihlédnutím k sortimentní skladbě thajského výrobce, což přesněji odráží jeho situaci.
(11)
Vyvážející výrobce dále tvrdil, že použité sazby prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí ve výši 16 % resp. 8 % byly příliš vysoké. Vyvážející výrobce uvedl, že by sazba prodejních, správních a režijních nákladů neměla přesáhnout 12,59 %, což odráží jeho vlastní prodejní, správní a režijní náklady bez nákladů na vnitrozemskou dopravu.
(12)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval a neposkytl údaje o svých úplných prodejních, správních a režijních nákladech. Za této situace bylo vzhledem ke skutečnosti, že o úplných prodejních, správních a režijních nákladech společnosti nebyly poskytnuty žádné další informace, rozhodnuto, že se bude i nadále vycházet z informací, které byly dostupné v podnětu. Na základě dostupných informací (nakolik je bylo možno ověřit) se sazba prodejních, správních a režijních nákladů ve výši 16 % pokládala za přiměřenou. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(13)
Vyvážející výrobce uvedl, že míra zisku ve výši 8 %, která byla použita v předběžném výpočtu, je příliš vysoká a že by se místo toho měla použít míra zisku ve výši 5 %. Předložená tvrzení se týkala za prvé toho, že pro cílový zisk byla v analýze újmy použita 5 % míra zisku, a za druhé, 5 % míra zisku je v souladu s předchozími šetřeními, která se týkala téhož výrobku. Pokud jde o první tvrzení, Komise podotýká, že určení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie a míra zisku použitá ke stanovení běžné hodnoty nesledují stejnou logiku, a nemusí být proto stejné. Co se týká druhého tvrzení, Komise souhlasila s tím, že existují určité důvody pro použití stejné míry zisku jako v předchozích šetřeních týkajících se téhož výrobku, a rozhodla se toto tvrzení přijmout a odpovídajícím způsobem změnit míru zisku, která byla použita při výpočtu běžných hodnot.
(14)
V návaznosti na zveřejnění konečných zjištění byly výrobním odvětvím Unie a vyvážejícím výrobcem předloženy určité připomínky. Výrobní odvětví Unie nesouhlasilo s provedenou opravou ziskového rozpětí a tvrdilo, že 5 % míra zisku nepostačuje k splnění požadavků na ziskovost u tří společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku, aniž by však poskytlo jakékoli další přesvědčivé argumenty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(15)
Vyvážející výrobce uvedl, že náklady na amortizaci, budovy a pojištění použité ve výpočtu běžné hodnoty jednoho typu výrobku nebyly stejné jako náklady použité u ostatních typů a že by se měl u všech typů použít stejný údaj. Komise tvrzení ověřila a skutečně zjistila chybu ve výpočtu. V rozporu s tvrzením vyvážejícího výrobce však bylo zjištěno, že k chybě došlo ve výpočtu běžné hodnoty ostatních typů. V souladu s tím byla běžná hodnota u ostatních typů opravena.
(16)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že běžné hodnoty u jiných typů výrobku, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, nepřihlížely plně ke skutečné sortimentní skladbě vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení, že by se u ostatních typů měl použít vážený průměr zjištěných běžných hodnot, což by zohlednilo skutečnou sortimentní skladbu vyvážejícího výrobce. Jak bylo uvedeno výše v 10. bodě odůvodnění, Komise souhlasila s revizí výpočtu běžných hodnot pro tyto ostatní typy výrobku s cílem zohlednit skutečnou sortimentní skladbu thajského výrobce a bez ohledu na skutečné objemy prodeje u každého typu byla vypočítána běžná hodnota malých, středních a velkých mechanismů kroužkových pořadačů. Komise však kvůli neexistenci podložených důvodů odmítla tvrzení, že by se měl mimoto vzít v úvahu váhový faktor založený na prodeji vývozce do Unie.
(17)
Vyvážející vývozce mimoto uvedl, že způsob výpočtu běžné hodnoty na základě délky mechanismů kroužkových pořadačů, který Komise použila, je nepřesný a neúplný, a navrhl novou metodu výpočtu průměrů, jež přesněji zohledňují různé délky. Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vypočítala běžnou hodnotu pro jiné typy, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, a vypočítala běžné hodnoty pro malé, střední a velké mechanismy kroužkových pořadačů. Bylo zjištěno, že výpočet vývozce je chybný a zaměřený na výsledek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(18)
Kromě výše uvedených změn se vzhledem ke skutečnosti, že ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly podány žádné další připomínky, s konečnou platností potvrzuje obsah 15. až 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vývozní cena a srovnání
(19)
Vyvážející výrobce uvedl, že měna použitá při výpočtu nákladů na dopravu ve výpočtu dumpingu nebyla správná. Komise toto tvrzení přijala.
(20)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzuje se s ohledem na stanovení vývozních cen a jejich srovnání s příslušnou běžnou hodnotou s konečnou platností obsah 21. až 24. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dumpingové rozpětí
(21)
Vyvážející výrobce uvedl, že výpočet dumpingového rozpětí u dvou typů nepřihlížel k specifické běžné hodnotě. Tvrzení bylo akceptováno a byla provedena příslušná oprava.
(22)
Na základě uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a srovnání a po opravě výše zmíněné chyby ve výpočtu vývozní ceny činí výše dumpingu, která byla zjištěna s konečnou platností, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
16,3 %
(23)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský vývoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u tohoto spolupracujícího vyvážejícího výrobce, tj. 16,3 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(24)
Jelikož ohledně vymezení výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 28. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie a dovoz z Thajska
(25)
Thajský výrobce a několik dovozců zpochybnili tendence ve spotřebě Unie, které byly zjištěny v prozatímním nařízení. Tyto strany zejména tvrdily, že se spotřeba snížila více, než jak bylo předběžně zjištěno (přibližně o 30 %). Tyto strany požádaly rovněž o objasnění metodiky, kterou Komise použila při stanovení spotřeby, jelikož mechanismy kroužkových pořadačů jsou zahrnuty v čísle celního sazebníku spolu s dalšími výrobky.
(26)
Je třeba uvést, že ačkoliv tyto zúčastněné strany zpochybnily zjištění týkající se spotřeby, k doložení svých tvrzení nepředložily žádné důkazy či číselné údaje. Nepoukázaly ani na žádnou chybu v metodice.
(27)
Pokud jde o metodiku, je nutno připomenout, že (jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) spotřeba byla zjištěna na základě ověřených údajů o prodeji, které byly uvedeny v odpovědi spolupracujících stran na dotazník (dva výrobci v Unii a thajský vývozce pro období od roku 2008 do období šetření) a na základě údajů Eurostatu pro zbytek dovozu. Vzhledem ke skutečnosti, že se na mechanismy kroužkových pořadačů pocházející z jiných zdrojů vztahují antidumpingová opatření, je dovoz (ze všech zdrojů) evidován v celní databázi (TARIC) podle kódů podpoložek, které jsou do značné míry specifické pro výrobek, jenž je předmětem šetření. Tyto podpoložky byly použity v zájmu zajištění toho, aby byl posouzen pouze dovoz dotčeného výrobku, navzdory menší aktualizaci definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu jsou vyjádřeny v kilogramech, zatímco spotřeba byla vypočítána v kusech, požádal jeden dovozce o objasnění metodiky použité při přepočtu kilogramů na kusy. Je proto nutno objasnit, že se použil přepočítací koeficient ve výši 50 gramů/kus, což je v souladu s předchozími šetřeními a bylo zjištěno, že při porovnání s informacemi, které poskytl thajský vyvážející výrobce, je tento koeficient přiměřený. Je třeba rovněž dodat, že pokud by Komise použila přesně průměrnou hmotnost na kus vyplývající z informací poskytnutých thajským vyvážejícím výrobcem, vykazoval by dovoz z Thajska během celého období šetření újmy prudší nárůst, pokud jde o absolutní objem (o 25 % v porovnání s 19 %, jak bylo zjištěno v prozatímním nařízení) i podíl na trhu (z 11,8 % na 15,5 % v porovnání s 12,0 % až 15,0 % uvedenými v prozatímním nařízení).
(29)
Jeden dovozce rovněž uvedl, že se v období šetření újmy thajský dovoz ve skutečnosti snížil o 40 %, toto tvrzení se však zakládalo na hodnotě dovozu (a nikoli na objemu) pro celý kód celního sazebníku, tj. včetně jiných výrobků, než jsou výrobky, jež byly předmětem šetření. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují zjištění uvedená v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která se týkají spotřeby Unie (jež se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížila o více než 15 %) a dovozu z Thajska.
6.2 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Jeden dovozce uvedl, že analýza újmy byla zkreslená, jelikož špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie je nutno posoudit ve spojení se situací jedné ze společností, která je s ním ve spojení a která údajně v oblasti mechanismů kroužkových pořadačů dosahuje zisku. V této souvislosti se podotýká, že se analýza újmy musí zaměřit pouze na prodej dotčeného výrobku vyráběného v Unii ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Jelikož (jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotyčná společnost ve spojení není výrobcem v Unii a obchoduje převážně s výrobky, které nepocházejí z Unie, neměla by se za účelem analýzy újmy brát v úvahu.
(32)
Aniž jsou dotčeny výše uvedené skutečnosti, se však zdůrazňuje, že dovozce neposkytl žádné informace, které by prokazovaly, že se výše uvedená společnost ve spojení nachází v dobré finanční situaci. Z údajů, které byly získány při inspekci na místě, naopak vyplývá, že rovněž tato společnost snížila v období šetření značně svůj objem prodeje mechanismů kroužkových pořadačů.
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se při neexistenci dalších připomínek týkajících se analýzy újmy potvrzuje 41. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobená podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Účinky dumpingového dovozu
(34)
Ačkoliv některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění ohledně účinků jiných činitelů (viz níže), žádná z nich nezpochybnila předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Potvrzuje se proto 58. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Účinky jiných činitelů
(35)
Některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění týkající se účinků jiných činitelů a střídavě uvedly, že hlavními příčinami újmy je snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, dovoz z Indie a újma, kterou si výrobní odvětví způsobilo samo.
(36)
Pokud jde o snížení poptávky, odkazuje se na 25. až 30. bod odůvodnění výše, které potvrzují tendenci ve spotřebě, jež byla zjištěna v prozatímním nařízení. Tvrzení, že byly podhodnoceny účinky nižší poptávky, je proto nutno odmítnout. Je však třeba připomenout, že v 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že snížení spotřeby mohlo skutečně přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, ačkoliv tento dopad byl značně posílen účinkem vyvolaným dumpingovým dovozem. Účinek vyvolaný snížením poptávky však nebyl takový, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou.
(37)
Thajský vývozce rovněž uvedl, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna hospodářskou soutěží mezi výrobci v Unii. Důvodem je především to, že se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu časově shodoval se zvýšením podílu jiného výrobce v Unii na trhu.
(38)
V tomto ohledu se uvádí, že ačkoliv výpočty, které předložil thajský vývozce, nejsou zcela správné, je pravdou, že celkově podíl druhého výrobce na trhu během období šetření újmy vzrostl. Je však třeba připomenout, že (jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tento výrobce dováží značné množství mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Zajímavé je, že v roce, kdy se tomuto výrobci podařilo zvýšit prodej výrobků vyrobených v Unii a jeho podíl na trhu, vzrostl značně rovněž jeho prodej mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Tento výrobce se stal významným dovozcem thajských mechanismů kroužkových pořadačů nákupem významné části thajského vývozu v průběhu tohoto roku. Takže i když se druhému výrobci v Unii skutečně podařilo převzít od výrobního odvětví Unie určité podíly na trhu, stěží lze nevyvodit závěr, že se to této společnosti podařilo proto, že měla prospěch z dumpingového dovozu mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Připomíná se, že tento výrobce byl kvůli svým významným dovozním činnostem v porovnání s vlastní výrobou vyloučen z definice výrobního odvětví Unie.
(39)
Některé zúčastněné strany mimoto zopakovaly tvrzení, kterým se již zabýval 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie rovněž indický dovoz. To vycházelo ze skutečnosti, že Indie má přibližně 50 % podíl na trhu v Unii, tj. třikrát vyšší podíl než Thajsko, a že se příslušné průměrné ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření snížily o 3 %, přičemž byly o 24 % nižší než ceny v Unii. Rovněž bylo zdůrazněno, že značnou část indického dovozu pořídila společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(40)
V tomto ohledu však nebyla předložena žádná nová tvrzení a těmito argumenty se již zabývalo prozatímní nařízení. I když byla absolutní úroveň indického dovozu celkově skutečně vyšší než úroveň dovozu z Thajska, v prozatímním nařízení bylo prokázáno, že se tento dovoz vyvíjel odlišně: zatímco se thajský dovoz v období šetření újmy v absolutním i relativním vyjádření celkově zvýšil, indický dovoz se snížil (téměř o 10 %) a zmenšily se rovněž jeho podíly na trhu. Průměrná úroveň indických cen byla mimoto rovněž vyšší než thajská dovozní cena. I když společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, dováží mechanismy kroužkových pořadačů z Indie, šetřením bylo zjištěno, že se postupem času úroveň tohoto dovozu značně snížila, jak bylo uvedeno výše v 32. bodě odůvodnění.
(41)
Několik zúčastněných stran taktéž uvedlo, že žadatel přišel o své odběratele, jelikož prostřednictvím své mateřské společnosti, Ring International Holding, začal působit na navazujícím trhu a že je nutno pečlivě posoudit prodej mechanismů kroužkových pořadačů společnostem ve spojení, jelikož se tento prodej neuskutečnil za běžných tržních podmínek. Tato tvrzení však byla odmítnuta, jelikož nebyla doložená a šetření prokázalo, že prodej společnostem ve spojení byl v porovnání s celkovým prodejem zanedbatelný.
7.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(42)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžné závěry uvedené v 65. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I když na situaci výrobního odvětví Unie měly dopad i jiné činitele než dovoz, vyvozuje se závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a to na základě analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu.
8. ZÁJEM UNIE
(43)
Dva z pěti dovozců, kteří při šetření spolupracovali, reagovali na zveřejnění prozatímních zjištění a předložili písemně své připomínky. Jeden z těchto dovozců požádal o slyšení stejně jako druhý dovozce. Komise se rozhodla uskutečnit návštěvu v prostorách jediného uživatele, který se zúčastnil šetření.
(44)
S ohledem na 79. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají popisu trhu a oddílu o zájmu výrobního odvětví Unie, nebyly předloženy žádné připomínky.
8.1 Dovozci a obchodníci
(45)
Nejprve se připomíná, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že by uložení opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad na situaci jednoho dovozce, který rovněž vyrábí mechanismy kroužkových pořadačů v Unii. Tento dovozce na uložení prozatímních opatření nereagoval.
(46)
Jeden další dovozce, který rovněž požádal o slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení, zpochybnil především výpočet dumpingového rozpětí, analýzu újmy a výpočet spotřeby v Unii. Nevznesl však žádné nové připomínky týkající se analýzy zájmu Unie.
(47)
Třetí dovozce, na nějž připadalo 20 % celkového thajského dovozu, požádal o slyšení, během něhož objasnil, že v rozporu s informacemi, které byly v průběhu vyšetřování předloženy dříve, neukončil veškeré své činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů (jak bylo uvedeno v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), nýbrž je převedl na jinou kancelář. V průběhu slyšení tento dovozce vysvětlil, že činnost související s mechanismy kroužkových pořadačů pouze doplňuje jeho hlavní činnost, která se týká jiných výrobků, a ani po uložení opatření nevyloučí dovoz mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Vzhledem k režijním nákladům jeho velké distribuční sítě to však bude záviset na výši antidumpingových cel a na možnosti zvýšit cenu pro odběratele. V případě ukončení činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů by tento dovozce vzhledem k malému významu této činnosti v porovnání s celkovým podnikáním nezaznamenal značné nepříznivé dopady.
8.2 Uživatelé
(48)
Jak bylo zmíněno v 5. bodě odůvodnění, odpověď jediného spolupracujícího uživatele na dotazník byla ověřena během návštěvy v jeho obchodních prostorách, která se uskutečnila po uložení prozatímních opatření. Tento uživatel pořizuje výrobek z rozmanitých zdrojů, včetně Unie, Indie a Thajska. Výrobek dovážel rovněž z Číny, avšak po uložení antidumpingových cel zdroj dodávek změnil.
(49)
Na thajský dovoz připadalo přibližně 10 % jeho celkových nákupů mechanismů kroužkových pořadačů a společnost se rozhodla, že po uložení prozatímních nařízení nebude thajské výrobky dovážet. Ačkoliv se zdá, že opatření neměla dosud na hospodářskou situaci této společnosti významný nepříznivý dopad, společnost nicméně litovala omezení zdrojů dodávek, a zejména skutečnosti, že se nyní nemůže vždy spoléhat na krátkodobé dodávky mechanismů kroužkových pořadačů.
(50)
Zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení, že uložení opatření bude mít za následek omezené zdroje dodávek na trhu v Unii. Je proto třeba znovu uvést, že šetření skutečně prokázalo, že se trh Unie vyznačuje omezeným počtem účastníků: existuje jeden výrobce v Indii, jeden v Thajsku, dva v Unii a několik výrobců v Číně. Účelem antidumpingových opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu v Unii, a nikoli bránit dovozu. Opatření skutečně mohou vést k snížení úrovně dovozu, přičemž vyrovnávají narušení obchodu ze strany tohoto dovozu. To však jako takové není dostatečným důvodem pro zpochybnění uložení opatření na dumpingový dovoz. Bylo by možné dokonce tvrdit, že by na trhu v Unii měla být zaručena spravedlivá hospodářská soutěž, aby byla zajištěna další existence všech zdrojů dodávek v dlouhodobém horizontu.
(51)
Očekává se, že při výši konečného cla, která je nižší než prozatímní clo, bude moci thajský dovoz nadále vstupovat na trh v Unii, přičemž šetření prokázalo, že existují rovněž další zdroje dodávek, ačkoliv je jejich počet omezený.
8.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(52)
Na základě výše uvedených skutečností se vzhledem k neexistenci dalších připomínek potvrzuje 77. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení konečných opatření na dovoz mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(53)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 111. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2 Konečná opatření
(54)
Co se týká výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, bylo uvedeno, že by se antidumpingové clo mělo snížit na 6 %, jelikož indický dovoz není údajně dumpingový a jeho cena je o 6 % vyšší než u thajského dovozu. V tomto ohledu se podotýká, že účelem antidumpingových cel není sladit ceny s cenami ostatních zdrojů, nýbrž odstranit narušující účinky dumpingu působícího újmu.
(55)
Vzhledem k závěrům, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Tato úroveň byla vypočítána na 16,3 % a od prozatímní fáze se významně snížila.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro spolupracujícího vývozce 16,3 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(57)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu konečných cel uložených tímto nařízením. Jelikož je konečné clo nižší než prozatímní clo, částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 16,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 118/2011 se vyberou s konečnou platností v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1 tohoto nařízení. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. srpna 2011.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 792/2011
z dne 5. avgusta 2011
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 9(4) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),
ob upoštevanju naslednjega:
1. ZAČASNI UKREPI
(1)
Komisija je z Uredbo (EU) št. 118/2011 z dne 10. februarja 2011 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske.
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 6. aprila 2010 vložila družba Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka postopka.
(3)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 7 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave škode).
2. NADALJNJI POSTOPEK
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Stranem, ki so to zahtevale, zlasti dvema uvoznikoma in tajskemu proizvajalcu, je bila dana možnost zaslišanja.
(5)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve glede dampinga, škode, vzročnosti in interesa Unije. Poleg preverjanj iz uvodne izjave 6 začasne uredbe je bilo izvedeno dodatno preverjanje v prostorih družbe Rima Benelux Holding BV, edinega uporabnika, ki je v preiskavi sodeloval z odgovorom na vprašalnik za uporabnike.
(6)
Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in razmislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske in dokončno pobiranje varščin, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določen je bil tudi rok, v katerem so lahko po tem razkritju predložile svoja stališča.
(7)
Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile preučene in ustrezno upoštevane.
3. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(8)
Ker ni bilo nobenih pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se uvodne izjave 8 do 11 začasne uredbe potrdijo.
4. DAMPING
4.1 Normalna vrednost
(9)
Spomniti je treba, da je, kot je razloženo v uvodni izjavi 14 začasne uredbe, v preiskavi sodeloval samo en tajski proizvajalec izvoznik in da je njegov izvoz v Unijo med OP obsegal ves tajski izvoz v Unijo. Proizvajalec izvoznik in en sodelujoči nepovezani uvoznik sta trdila, da je neodvisni zunanji strokovnjak, ki je Komisiji pomagal med obiskom proizvajalca izvoznika na kraju samem, v svojem poročilu naredil nekaj napak v izračunih. Ena od nalog strokovnjaka je bila preveriti postopek nanašanja nikljevih prevlek in količino surovin, ki jih je proizvajalec izvoznik porabil v različnih fazah proizvodnje. Kot je navedeno v uvodni izjavi 15 začasne uredbe, je preiskava pokazala, da je proizvajalec izvoznik predložil nepopolne in nepravilne informacije v zvezi s pomembnimi elementi svojih proizvodnih stroškov in drugih surovin. Komisija je preučila trditve proizvajalca izvoznika in enega uvoznika glede napak v izračunih v poročilu strokovnjaka in ugotovila, da niso utemeljene. Zato se potrdijo ugotovitve, določene v uvodni izjavi 15 začasne uredbe.
(10)
Proizvajalec izvoznik in en uvoznik sta nasprotovala tudi začasnim ugotovitvam iz uvodnih izjav 19 in 20 začasne uredbe. Zlasti sta trdila, da je metodologija, ki je bila uporabljena za začasno določitev normalne vrednosti za vrste, razen tistih, za katere je bila določena posebna normalna vrednost, pretirana, saj je napačno temeljila na aritmetičnem povprečju normalnih vrednosti. Komisija je sprejela trditev, prilagodila metodologijo in popravila izračun normalnih vrednosti za te druge vrste, pri čemer je upoštevala ponudbo izdelkov tajskega proizvajalca, ki natančneje odraža njegov položaj.
(11)
Proizvajalec izvoznik je nadalje trdil, da so stopnje, uporabljene za prodajne, splošne in upravne stroške, in stopnji dobička 16 % oziroma 8 % previsoke. Proizvajalec izvoznik je trdil, da stopnja prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ne bi smela presegati 12,59 %, kar bi odražalo njegove lastne prodajne, splošne in upravne stroške brez notranjih prevoznih stroškov.
(12)
S tem v zvezi je treba spomniti, kot je opisano v uvodnih izjavah 15 do 17 začasne uredbe, da proizvajalec izvoznik ni sodeloval v preiskavi in posledično ni zagotovil podatkov o svojih celotnih prodajnih, splošnih in upravnih stroških. V teh okoliščinah in glede na to, da podjetje ni zagotovilo nadaljnjih informacij o celotnih prodajnih, splošnih in upravnih stroških podjetja, se je Komisija odločila, da se bo še naprej zanašala na informacije, navedene v pritožbi. Poleg tega se je, na podlagi razpoložljivih informacij in v kolikor jih je bilo mogoče preveriti, za stopnjo prodajnih, splošnih in upravnih stroškov v višini 16 % štelo, da je razumna. Zato je bila trditev zavrnjena.
(13)
Proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila stopnja dobička v višini 8 %, ki je bila uporabljena v začasnem izračunu, previsoka in da bi bilo namesto tega treba uporabiti stopnjo dobička v višini 5 %. Predstavljene trditve so bile, da je bila stopnja dobička v višini 5 % uporabljena za ciljni dobiček v analizi škode in da bi bila stopnja dobička v višini 5 % v skladu s prejšnjimi preiskavami istega izdelka. Glede prve trditve je Komisija ugotovila, da določanje ciljnega dobička za industrijo Unije in stopnja dobička, uporabljena za določanje normalne vrednosti, ne temeljita na isti logiki in zato ni treba, da sta enaki. Glede druge trditve se je Komisija strinjala, da je obstajalo nekaj razlogov za uporabo enake stopnje dobička, kot je bila uporabljene v prejšnjih preiskavah o istem izdelku, in se je odločila, da to trditev sprejme ter ustrezno spremeni stopnjo dobička, uporabljeno pri izračunu normalnih vrednosti.
(14)
Po končnem razkritju sta industrija Unije in proizvajalec izvoznik predložila nekaj pripomb. Industrija Unije se ni strinjala s popravkom stopnje dobička z utemeljitvijo, da stopnja dobička v višini 5 % ne bi zadoščala za pokritje zahtev glede dobičkonosnosti treh povezanih podjetij, ki so vključena v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, vendar ni predložila nobenih drugih trdnih argumentov. Zato je bila trditev zavrnjena.
(15)
Proizvajalec izvoznik je trdil, da stroški amortizacije, gradnje in zavarovanja, ki so bili uporabljeni pri izračunu normalne vrednosti ene vrste, niso bili enaki kot tisti, ki so bili uporabljeni za druge vrste in da bi morale biti za vse vrste uporabljene iste številke. Komisija je preverila trditev in dejansko našla napako v izračunu. Vendar je bila v nasprotju s trditvijo proizvajalca izvoznika napaka narejena pri izračunu normalne vrednosti drugih vrst izdelka. Narejen je bil ustrezen popravek normalne vrednosti za druge vrste.
(16)
Proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da pri normalnih vrednostih za vrste, razen tistih, za katere je bila določena posebna normalna vrednost, ni bila v celoti upoštevana dejanska ponudba izdelkov proizvajalca izvoznika. S tem v zvezi je proizvajalec izvoznik ponovil svojo trditev, da bi moralo biti tehtano povprečje ugotovljenih normalnih vrednosti uporabljeno za druge vrste in tako odražati dejansko ponudbo izdelkov proizvajalca izvoznika. Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, se je Komisija strinjala, da preveri izračun normalnih vrednosti za te druge vrste, da bi upoštevala dejansko ponudbo izdelkov tajskega proizvajalca, in izračunana je bila normalna vrednost za male, srednje velike in velike obročne mehanizme za vezavo, ne glede na dejanski obseg prodaje vsake vrste izdelka. Vendar je Komisija zaradi pomanjkanja utemeljenih razlogov zavrnila trditev, da bi moral biti upoštevan tudi faktor tehtanja na podlagi prodaje izvoznika v Unijo.
(17)
Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da je metoda Komisije za izračunavanje normalne vrednosti na podlagi dolžine obročnih mehanizmov za vezavo nenatančna in nepopolna, ter predlagal novo metodo izračuna povprečij, ki bi natančneje upoštevali njihove različne dolžine. Kot je razloženo v uvodni izjavi 16, je Komisija izračunala normalno vrednost za vrste, razen tistih, za katere je bila določena posebna normalna vrednost, in izračunala normalne vrednosti, ki odražajo male, srednje velike in velike obročne mehanizme za vezavo. Ugotovljeno je bilo, da je izračun izvoznika pomanjkljiv in usmerjen k rezultatom. Zato je bila trditev zavrnjena.
(18)
Razen navedenih sprememb in ker v zvezi s tem ni drugih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 15 do 20 začasne uredbe v zvezi z določitvijo normalne vrednosti dokončno potrdi.
4.2 Izvozna cena in primerjava
(19)
Proizvajalec izvoznik je trdil, da valuta, uporabljena za primerjavo prevoznih stroškov v izračunu dampinga, ni bila pravilna. Komisija je to trditev sprejela.
(20)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 21 do 24 začasne uredbe v zvezi z določitvijo izvoznih cen in primerjavo izvoznih cen z ustrezno normalno vrednostjo dokončno potrdi.
4.3 Stopnja dampinga
(21)
Proizvajalec izvoznik je trdil, da pri izračunu stopnje dampinga ni bila upoštevana posebna normalna vrednost za dve vrsti. Trditev je bila sprejeta in ustrezno popravljena.
(22)
Glede na zgoraj navedene spremembe izračuna normalne vrednosti in primerjavo, ter po popravku navedene napake v izračunu v zvezi z zgoraj omenjeno izvozno ceno, je dokončno določen znesek dampinga, izražen kot odstotek cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednji:
Proizvajalec izvoznik
Stopnja dampinga
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Tajska
16,3 %
(23)
Ker je ves tajski izvoz zadevnega izdelka v Unijo opravil sodelujoči proizvajalec izvoznik, se je štelo, da bi se morala preostala stopnja dampinga določiti v višini stopnje dampinga, ugotovljene za sodelujočega proizvajalca izvoznika, torej na stopnji 16,3 %.
5. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(24)
Ker v zvezi z opredelitvijo industrije Unije ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 28 do 32 začasne uredbe.
6. ŠKODA
6.1 Potrošnja Unije in uvoz iz Tajske
(25)
Tajski proizvajalec in več uvoznikov so izrazili dvome glede gibanj potrošnje Unije, ugotovljenih v začasni uredbi. Zlasti so trdili, da se je potrošnja zmanjšala bolj, kot je bilo začasno ugotovljeno (za okoli 30 %). Zaprosili so tudi za pojasnila glede metodologije, ki jo je Komisija uporabila pri določanju potrošnje, ker so obročni mehanizmi za vezavo vključeni v carinsko tarifno številko, ki vključuje druge izdelke.
(26)
Omeniti bi bilo treba, da čeprav so te zainteresirane strani ugovarjale ugotovitvam v zvezi s potrošnjo, v podporo svojih trditev niso predložile nobenih podpornih dokazov ali podatkov. Prav tako niso izpostavile nobenih metodoloških napak.
(27)
Glede metodologije bi bilo treba spomniti, kot je navedeno v uvodni izjavi 33 začasne uredbe, da je bila potrošnja ugotovljena na podlagi preverjenih podatkov o prodaji, predloženih v odgovorih na vprašalnik sodelujočih strani (dveh proizvajalcev Unije in tajskega izvoznika za obdobje 2008-OP) na vprašalnik in na podlagi podatkov Eurostata za preostali uvoz. Glede na to, da se za obročne mehanizme za vezavo iz drugih virov uporabljajo protidampinški ukrepi, so uvozi (iz vseh virov) v podatkovni bazi carinske tarife (TARIC) navedeni pod tarifnimi podštevilkami, ki so v veliki meri specifične za izdelek v preiskavi. Te podštevilke so bile uporabljene, da se zagotovi upoštevanje samo uvoza zadevnega izdelka, kljub manjši posodobitvi opredelitve izdelka v tej preiskavi.
(28)
Poleg tega je, glede na to, da so podatki Eurostata izraženi v kilogramih, potrošnja pa je bila izračunana v kosih, en uvoznik zahteval pojasnila glede metodologije, uporabljene za pretvorbo kilogramov v kose. Zato je treba pojasniti, da je bil uporabljen faktor pretvorbe 50 gramov/kos, kar je v skladu s prejšnjimi preiskavami in za kar je bilo ob primerjavi z informacijami, ki jih je predložil tajski proizvajalec izvoznik, ugotovljeno, da je razumno. Dodati bi bilo treba tudi, da bi v primeru, če bi Komisija uporabila natančno povprečno težo na kos v skladu z informacijami, ki jih je predložil tajski proizvajalec izvoznik, uvoz iz Tajske med celotnim obdobjem preiskave škode pokazal precej večji porast tako glede absolutnega obsega (za 25 % v primerjavi z 19 %, ugotovljenimi v začasni uredbi) kot tržnega deleža (z 11,8 % na 15,5 % v primerjavi z 12,0 % na 15,0 %, ugotovljenimi v začasni uredbi).
(29)
En uvoznik je trdil, da se je med obdobjem preiskave škode tajski uvoz dejansko zmanjšal za 40 %, vendar je ta trditev temeljila na uvozni vrednosti - in ne obsegu - za celotno carinsko oznako, s čimer so bili vključeni izdelki, ki niso predmet preiskave. To trditev je bilo treba zavrniti.
(30)
Glede na navedeno se ugotovitve iz uvodnih izjav 33 do 40 začasne uredbe v zvezi s potrošnjo Unije (ki se je med letom 2008 in OP zmanjšala za več kot 15 %) in uvozom iz Tajske, potrdijo.
6.2 Gospodarski položaj industrije Unije
(31)
En uvoznik je trdil, da je bila analiza škode pristranska, ker bi bilo treba slab finančni položaj industrije Unije obravnavati v povezavi s položajem enega od njenih povezanih podjetij, ki domnevno ustvarja dobiček s poslovno dejavnostjo na področju obročnih mehanizmov za vezavo. S tem v zvezi je treba spomniti, da bi se morala analiza škode osredotočiti samo na prodajo industrije Unije na trgu Unije zadevnega izdelka, proizvedenega v Uniji. Ker, kot je navedeno v uvodni izjavi 69 začasne uredbe, zadevno povezano podjetje ni proizvajalec v Uniji in večinoma trguje z izdelki, ki nimajo porekla v Unije, se ga za namene analize škode ne bi smelo upoštevati.
(32)
Brez poseganja v navedeno je treba kljub temu poudariti, da uvoznik ni predložil nobenih informacij, ki bi pokazale, da je navedeno povezano podjetje v dobrem finančnem položaju. Nasprotno, podatki, pridobljeni med preiskavo, kažejo, da se je v obdobju preiskave obseg prodaje obročnih mehanizmov za vezavo tega podjetja prav tako znatno zmanjšal.
(33)
Ob upoštevanju navedenega in ker v zvezi s tem ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 41 do 57 začasne uredbe potrdijo in se ugotovi, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
7. VZROČNA ZVEZA
7.1 Učinki dampinškega uvoza
(34)
Čeprav so nekatere zainteresirane strani ugovarjale začasnim ugotovitvam glede učinka drugih dejavnikov (glej v nadaljevanju), nobena ni ugovarjala začasni ugotovitvi, da je dampinški uvoz iz Tajske industriji Unije povzročil škodo. Zato se potrdijo uvodne izjave 58 do 64 začasne uredbe.
7.2 Učinki drugih dejavnikov
(35)
Nekatere zainteresirane strani so ugovarjale začasnim ugotovitvam glede učinka drugih dejavnikov in trdile, da bi bili izmenično glavni vzroki za škodo zmanjšanje povpraševanja, konkurenca med proizvajalci Unije, uvoz iz Indije in samopovzročena škoda.
(36)
Glede zmanjšanja povpraševanja je naveden sklic na uvodne izjave 25 do 30, ki potrjujejo gibanje potrošnje, ugotovljeno v začasni uredbi. Trditve, da so bili učinki zmanjšanja povpraševanja podcenjeni, je treba zato zavrniti. Kljub temu je treba spomniti, da je bilo v uvodni izjavi 67 začasne uredbe ugotovljeno, da bi zmanjšanje povpraševanja dejansko lahko prispevalo k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, čeprav je bil ta učinek močno okrepljen z učinkom dampinškega uvoza. Vendar učinek zmanjšanega povpraševanja ni bil tako velik, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in ugotovljeno škodo.
(37)
Tajski izvoznik je tudi trdil, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila tudi konkurenca med proizvajalci Unije. To je v glavnem zato, ker je izguba tržnega deleža industrije Unije sovpadala s povečanjem tržnega deleža drugega proizvajalca Unije.
(38)
S tem v zvezi drži, tudi če izračuni, ki jih je predložil tajski izvoznik, niso popolnoma pravilni, da se je na splošno med obdobjem preiskave škode tržni delež drugega proizvajalca prav tako povečal. Vendar bi bilo treba spomniti, da ta proizvajalec, kot je navedeno v uvodni izjavi 30 začasne uredbe, uvaža znatne količine obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske. Zanimivo je, da je proizvajalec v letu, v katerem je povečal svojo prodajo izdelkov, proizvedenih v Uniji, in tržne deleže, znatno povečal tudi prodajo obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske. Dejansko je celo postal pomemben uvoznik tajskih obročnih mehanizmov za vezavo, saj je v zadevnem letu kupil velik del tajskega izvoza. Zato tudi če je drugi proizvajalec Unije dejansko uspel prevzeti nekaj tržnega deleža industrije Unije, ni težko priti do zaključka, da je temu podjetju to uspelo zato, ker je imelo korist tudi od dampinškega uvoza obročnih mehanizmov za vezavo iz Tajske. Spomniti je treba, da je bil ta proizvajalec izključen iz opredelitve industrije Unije zaradi svojih pomembnih uvoznih dejavnosti glede na njegovo lastno proizvodnjo.
(39)
Poleg tega so trditev, ki je že obravnavana v uvodni izjavi 69 začasne uredbe, da je indijski uvoz prav tako povzročil škodo industriji Unije, že ponovile zainteresirane strani. To je temeljilo na dejstvu, da ima Indija približno 50 % delež trga Unije, tj. trikrat več kot Tajska, in da so se ustrezne povprečne cene med letom 2009 in OP znižale za 3 %, cene Unije pa nelojalno znižale za 24 %. Poudarjeno je bilo tudi, da je znaten del indijskega uvoza kupilo podjetje, povezano z industrijo Unije.
(40)
Vendar pa glede tega niso bili navedeni nobeni novi argumenti in te trditve so bile obravnavane že v začasni uredbi. Tudi če je bila absolutna stopnja indijskega uvoza dejansko precej višja od stopnje uvoza iz Tajske, je bilo v začasni uredbi prikazano, da se je ta uvoz razvijal drugače: medtem ko se je tajski uvoz v obdobju preiskave škode na splošno povečal, tako v absolutnem kot relativnem smislu, se je uvoz iz Indije zmanjšal (za skoraj 10 %), prav tako pa so se nekoliko zmanjšali tudi tržni deleži. Poleg tega je bila indijska povprečna raven cene višja od tajske uvozne cene. Poleg tega je bilo, tudi če podjetje, povezano z industrijo Unije, uvaža obročne mehanizme za vezavo iz Indije, med preiskavo ugotovljeno, da se je raven tega uvoza z leti znatno znižala, kot je navedeno v uvodni izjavi 32.
(41)
Več zainteresiranih strani je tudi trdilo, da je pritožnik izgubil svoje stranke, ker je postal aktiven na prodajnem trgu preko svojega matičnega podjetja Ring International Holding (RIH), in da bi bilo treba prodajo obročnih mehanizmov za vezavo povezanim podjetjem skrbno preučiti, ker naj ne bi bila opravljena na podlagi prostega dogovarjanja. Te trditve so bile zavrnjene, ker niso bile utemeljene, in preiskava je pokazala, da je bila prodaja povezanim podjetjem v primerjavi s skupno prodajo zanemarljiva.
7.3 Sklep o vzročni zvezi
(42)
Na podlagi navedenega se začasni sklepi iz uvodnih izjav 65 do 76 začasne uredbe potrdijo. Četudi so imeli na položaj industrije Unije poleg uvoza nekaj vpliva tudi drugi dejavniki, se na podlagi analize, pri kateri so bili učinki vseh znanih dejavnikov ustrezno prepoznani in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, zaključi, da je dampinški uvoz iz Tajske povzročil industriji Unije znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
8. INTERES UNIJE
(43)
Dva od petih uvoznikov, ki so sodelovali med preiskavo, sta se odzvala na razkritje začasnih ugotovitev in predložila pisne pripombe. Eden izmed teh uvoznikov je zaprosil za zaslišanje, enako pa je storil tudi še en drug uvoznik. Komisija se je tudi odločila, da bo opravila obisk v prostorih edinega uporabnika, ki je sodeloval v preiskavi.
(44)
Glede uvodnih izjav 79 do 90 začasne uredbe v zvezi z opisom trga in dela, povezanega z interesom industrije Unije, ni bilo nobenih pripomb.
8.1 Uvozniki in trgovci
(45)
Najprej je treba spomniti, da je bilo v začasni uredbi ugotovljeno, da bi lahko imela uvedba ukrepov znaten negativen vpliv samo na položaj enega uvoznika, ki obročne mehanizme za vezavo tudi proizvaja v Uniji. Ta uvoznik se ni odzval na uvedbo začasnih ukrepov.
(46)
Drug uvoznik, ki je prav tako zaprosil za zaslišanje, ki ga je vodil pooblaščenec za zaslišanje, je izrazil dvom predvsem glede izračuna dampinške stopnje, analize škode in izračuna potrošnje Unije. Vendar ni predložil nobene nove pripombe glede analize interesa Unije.
(47)
Tretji uvoznik, ki predstavlja 20 % skupnega uvoza iz Tajske, je zaprosil za zaslišanje, med katerim je razložil, da v nasprotju z informacijami, ki so bile predhodno predložene med preiskavo, ni prenehal z vsemi dejavnostmi, povezanimi z obročnimi mehanizmi za vezavo - kot je navedeno v uvodni izjavi 92 začasne uredbe - ampak jih je prestavil v drugo pisarno. Med zaslišanjem je ta uvoznik pojasnil, da je njegova poslovna dejavnost, povezana z obročnimi mehanizmi za vezavo, samo dopolnilna njegovi osnovni poslovni dejavnosti, ki vključuje druge izdelke, in ni izključil uvoza obročnih mehanizmov iz Tajske, tudi če se uvedejo ukrepi. Vendar bo to zaradi režijskih stroškov njegovega velikega distribucijskega omrežja odvisno od stopnje protidampinških dajatev in možnosti, da zviša cene kupcem. Druga možnost je, da glede na majhen pomen te dejavnosti v primerjavi z njegovo celotno dejavnostjo ta uvoznik ne bi utrpel znatnih negativnih posledic zaradi prenehanja poslovne dejavnosti, povezane z obročnimi mehanizmi za vezavo.
8.2 Uporabniki
(48)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 5, je bil odgovor edinega sodelujočega uporabnika na vprašalnik preverjen med obiskom njegovih prostorov po uvedbi začasnih ukrepov. Ta uporabnik nabavlja pri različnih virih, vključno z Unijo, Indijo in Tajsko. Uvažal je tudi iz Kitajske, vendar je od uvedbe protidampinških dajatev zamenjal vir dobave.
(49)
Tajski uvoz predstavlja približno 10 % njegove skupne nabave obročnih mehanizmov za vezavo in podjetje se je odločilo, da od uvedbe začasnih ukrepov ne bo več uvažalo tajskih izdelkov. Tudi če se zaenkrat ne zdi, da bi ukrepi znatno vplivali na njegov gospodarski položaj, je podjetje kljub vsemu obžalovalo omejitev njegovih virov dobave in zlasti dejstvo, da se ne more več vedno zanašati na kratkoročno dobavo obročnih mehanizmov za vezavo.
(50)
Zainteresirane strani so ponovile svojo trditev, obravnavano v začasni uredbi, da bi uvedba ukrepov vodila v omejene vire dobave na trgu Unije. Zato je treba ponoviti, da je preiskava pokazala, da je za trg Unije značilno omejeno število akterjev: en proizvajalec je v Indiji, en na Tajskem, dva v Uniji in nekaj jih je na Kitajskem. Namen protidampinških ukrepov je vzpostaviti pošteno konkurenco na trgu Unije in ne preprečiti uvoz. To se lahko dejansko odrazi v znižanju ravni uvoza, pri čemer ukrepi preprečujejo za trgovino izkrivljajočo naravo tega uvoza. Vendar to samo po sebi ni zadosten razlog za dvom v uvedbo ukrepov proti dampinškemu uvozu. Lahko bi celo trdili, da bi bilo treba za zagotovitev nadaljnjega dolgoročnega obstoja vseh virov dobave na trgu Unije zagotoviti pošteno konkurenco.
(51)
Pričakuje se, da bo s stopnjo dokončne dajatve, ki je nižja od začasne, tajski uvoz še vedno lahko vstopil na trg Unije, preiskava pa je pokazala, da obstajajo tudi drugi viri dobave, pa čeprav v omejenem številu.
8.3 Sklep o interesu Unije
(52)
Glede na navedeno in ker v zvezi s tem ni drugih pripomb, se uvodne izjave 77 do 110 začasne uredbe potrdijo in se zaključi, da na podlagi razpoložljivih informacij v zvezi z interesom Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi dokončnih ukrepov na uvoz obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Tajske.
9. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
9.1 Stopnja odprave škode
(53)
Ker ni bilo nobenih pripomb glede stopnje odprave škode, se uvodne izjave 111 do 114 začasne uredbe potrdijo.
9.2 Dokončni ukrepi
(54)
Glede zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bila predložena pripomba, da bi bilo treba protidampinško dajatev znižati na 6 %, saj indijski uvoz domnevno ni dampinški in je za 6 % višji od tajskega uvoza. S tem v zvezi je treba spomniti, da namen protidampinških dajatev ni izravnati cene s tistimi iz drugih virov, ampak odpraviti izkrivljajoče učinke škodljivega dampinga.
(55)
Na podlagi ugotovitev v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na stopnji najnižje ugotovljene stopnje dampinga in škode v skladu s pravilom manjše dajatve. V tem primeru bi bilo treba stopnjo dajatve določiti na ugotovljeni stopnji dampinga. Ta je bila izračunana na 16,3 % in se je od začasne faze znatno zmanjšala.
(56)
Na podlagi zgoraj navedenega je stopnja dokončne protidampinške dajatve za sodelujočega izvoznika 16,3 %.
10. DOKONČNO POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV
(57)
Glede na razsežnost ugotovljene stopnje dampinga in glede na raven škode, povzročene industriji Unije, se zdi nujno, da bi se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, dokončno pobrali v obsegu zneska dajatve, dokončno uvedene s to uredbo. Ker je dokončna dajatev nižja od začasne dajatve, bi bilo treba zneske, ki so zavarovani in presegajo dokončno stopnjo dajatve, sprostiti -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev za nekatere obročne mehanizme za vezavo, ki so trenutno uvrščeni pod oznake KN ex 8305 10 00 (oznake TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 in 8305100036) s poreklom iz Tajske. Za namene te uredbe so obročni mehanizmi za vezavo, ki sestojijo iz najmanj dveh jeklenih listov ali žic z najmanj štirimi polobroči iz jeklene žice, pritrjenimi na njej, ki jih skupaj drži jeklen ovitek. Odpreti jih je mogoče s potegom polobročev ali z majhnim sprožilnim mehanizmom, pritrjenim na obročni mehanizem za vezavo.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, znaša 16,3 %.
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Zneski, ki so v skladu z Uredbo (EU) št. 118/2011 zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, se dokončno poberejo po stopnji dokončne dajatve, uvedene v skladu s členom 1 te uredbe. Zavarovani zneski, ki presegajo stopnjo dokončne protidampinške dajatve, se sprostijo.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 5. avgusta 2011