ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. července 2011
o státní podpoře ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u skotu, kterou provedla Belgie (Státní podpora C 44/8 (dříve NN 45/04))
(oznámeno pod číslem K(2011) 5457)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(2011/678/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s tímto článkem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Po obdržení stížností v lednu a únoru 2004 začala Evropská komise předběžně vyšetřovat podporu poskytovanou Belgií k pokrytí nákladů na testy prováděné za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií u skotu (dále jen „testy BSE“).
(2)
Komise dále ve věci těchto stížností zaslala dne 27. ledna 2004 belgickým orgánům dopis, ve kterém požaduje informace týkající se dotčeného opatření. Belgické orgány zároveň oznámily opatření podpory financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u zvířat v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dopisem ze dne 23. ledna 2004, zaevidovaným dne 28. ledna 2004); toto opatření bylo zapsáno pod číslem N 54/04.
(3)
Belgické orgány poskytly Komisi písemné informace v dopisech ze dne 6. února 2004 a 14. května 2004, které byly zaevidovány dne 11. února 2004 a 19. května 2004.
(4)
Dopisem ze dne 19. července 2004 oznámila Komise Belgii, že opatření bylo převedeno do evidence neoznámených podpor pod číslem NN 45/04, jelikož vyšlo najevo, že část prostředků již byla vyplacena.
(5)
Dne 1. září 2004 se konalo neformální jednání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(6)
Belgické orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 16. září 2004, zaevidovaným dne 20. září 2004, a dopisem ze dne 22. února 2007, zaevidovaným 22. února 2007.
(7)
Dopisem ze dne 26. listopadu 2008 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit proti tomuto opatření postup podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k dotčenému opatření.
(8)
V dopise ze dne 19. prosince 2008, zaevidovaném dne 26. prosince 2008, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Tato lhůta byla prodloužena dopisem ze dne 13. ledna 2009. Belgie poskytla své připomínky v dopise ze dne 25. února 2009, zaevidovaném dne 6. března 2009.
(9)
Komise neobdržela připomínky zúčastněných stran.
(10)
Dopisem ze dne 17. července 2009 položila Komise Belgii další dotazy související s připomínkami předloženými Belgií. V dopise ze dne 4. září 2009, zaevidovaném dne 8. září 2009, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Komise odpověď Belgie obdržela v dopise ze dne 16. října 2009, zaevidovaném dne 20. října 2009.
(11)
Dne 2. října 2009 a 30. října 2009 se uskutečnila dvě setkání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(12)
V návaznosti na tato setkání Belgie dne 14. prosince 2009 zaslala doplňující informace, které byly zaevidovány dne 16. prosince 2009. Po provedení souběžného šetření hospodářské soutěže belgickými orgány s ohledem na možné kartelové dohody mezi laboratořemi podala Belgie dne 21. ledna 2010, 29. září 2010 a 17. ledna 2011 žádosti o prodloužení lhůty. Komise těmto žádostem vyhověla.
(13)
Dne 22. února 2011 Komise zaslala poslední žádost o informace, na níž belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 6. dubna 2011. Komise vyhověla žádosti o další prodloužení lhůty s cílem umožnit Belgii odpovědět na dotazy, až bude znám výsledek šetření belgických orgánů v oblasti hospodářské soutěže.
(14)
Belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 19. května 2011, zaevidovaným dne 25. května 2011.
2. POPIS
2.1 Vývoj (4)
(15)
V lednu 2004 Komise obdržela stížnost týkající se návrhu královského nařízení, jehož cílem bylo zavést parafiskální poplatek určený k financování testů BSE.
(16)
Po obdržení stížnosti požádaly útvary Komise belgické orgány o vysvětlení. Belgické orgány ve své odpovědi na tuto žádost o informace uvedly, že od 1. ledna 2001 jsou testy BSE povinné pro skot starší 30 měsíců a pro skot starší 24 měsíců, který je odeslán na nucenou porážku (5). Oznámily rovněž návrh královského nařízení týkající se financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat (dále jen „královské nařízení TSE“). Tento návrh královského nařízení byl zaevidován pod číslem N 54/04. Belgické orgány uvedly, že tento nový návrh královského nařízení je změnou návrhu královského nařízení oznámeného Belgií v roce 2001 a schváleného Komisí rozhodnutím N 21/02 ze dne 13. února 2002 (6), jakož i dalšího návrhu, který byl neformálně projednán s Komisí v roce 2003. Žádný z těchto dvou návrhů však nebyl proveden a nařízení oznámené v roce 2004 představuje úpravu těchto návrhů.
(17)
Z informací předložených Belgií vyplývá, že ministerstvo financí proplácelo od 1. ledna 2001 (7) náklady na testy BSE (tj. náklady na odběr vzorků a analýzy). Počínaje 1. lednem 2002 byly náklady na provádění těchto testů předběžně financovány Belgickým intervenčním a restitučním úřadem (Bureau d’Intervention et de Restitution belge) (dále jen „BIRB“) do přijetí politického rozhodnutí o konečném systému financování.
(18)
V reakci na některé připomínky ze strany útvarů Komise ohledně oznámeného návrhu královského nařízení (N 54/04) belgické orgány předložily v květnu 2004 nový návrh královského nařízení, jenž byl pozměněn s ohledem na připomínky Komise a jenž stanovil počínaje 1. lednem 2003 systém náhrad ve výši 10,70 EUR za každý kus skotu určený k porážce, který musí být podroben rychlému testu BSE. Belgické orgány uvedly, že testy provedené a předběžně financované v průběhu roku 2002 byly v plné výši financovány prostřednictvím nepřímých státních podpor, tj. parafiskálních poplatků. Belgické orgány kromě toho uvedly, že od 1. ledna 2003 byla prostřednictvím parafiskálních poplatků financována maximální částka ve výši 40 EUR za jeden test. Belgické orgány poskytly podrobné tabulky s rozpisem nákladů na testy BSE vynaložených od roku 2003 a plán financování těchto testů prostřednictvím parafiskálních poplatků a náhrad. Belgické orgány uvedly, že datem stanoveným pro zahájení provádění režimu financování je 1. červenec 2004 v případě náhrad a 1. leden 2005 v případě parafiskálních poplatků.
(19)
Vzhledem k tomu, že návrh královského nařízení uváděl, že podpory již byly udělovány a poplatky vybírány od 1. ledna 2002, bylo opatření dne 19. července 2004 zaevidováno jako neoznámené pod číslem NN 45/04. Oznámení zaevidované pod číslem N 54/04 bylo Belgií staženo.
(20)
Z informací poskytnutých Belgií v roce 2004 vyplývá, že obecným záměrem bylo provést předběžné financování testů, přičemž příslušná částka měla být refundována později; účelem bylo poskytnout část příspěvků na uhrazení nákladů předběžně financovaných testů.
(21)
Belgické orgány se ve svém dopise ze dne 16. září 2004 zmiňují o novém návrhu královského nařízení, v němž je myšlenka náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu zachována pro budoucnost. Celá výše částky uvedené v tomto novém návrhu královského nařízení měla sloužit k financování testů BSE u skotu poraženého ode dne vstupu tohoto návrhu v platnost. Navrácení částek přesahujících 40 EUR, které byly povoleny pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a jateční odpad (8) ze dne 24. prosince 2002 (dále jen „pokyny TSE“) a které byly předběžně financovány od 1. ledna 2003, je předmětem jiného návrhu, který byl předložen Komisi a jehož cílem je navrácení těchto částek vynaložených v rámci předběžného financování. Toto královské nařízení bylo přijato dne 15. října 2004 (9) a vstoupilo v platnost dne 1. prosince 2004.
(22)
Podle informací poskytnutých belgickými orgány celková částka předběžně financovaných nákladů přesahujících maximální částku 40 EUR za období od 1. ledna 2003 (10) do 30. června 2004 činí 15 237 646 EUR. Podle belgických orgánů byla od 30. června 2004 maximální částka ve výši 40 EUR respektována (11).
(23)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány poskytly dva soubory informací v souladu s článkem 19 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (12).
(24)
Na tato dvě opatření byly použity dvě výjimky zaevidované pod číslem XA 53/04 a XA 54/04. Jak je uvedeno v bodě 19 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, opatření, na něž byla uplatněna výjimka uvedená pod číslem XA 53/04, zahrnuje předběžné financování testů BSE (13) prostřednictvím podpory o maximální výši 40 EUR na jeden test a bylo provedeno dne 1. ledna 2003. Právním základem tohoto opatření je zákon ze dne 27. prosince 2002 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2003. Opatření, na něž byla použita výjimka uvedená pod číslem XA 54/04, stanoví maximální výši podpory na 33,38 EUR na test a bylo provedeno dne 15. října 2004. Toto opatření podpory je přiznáno na dobu neurčitou. Jeho právním základem je zákon ze dne 27. prosince 2003 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2004.
(25)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány v odpovědi na dotazy položené útvary Komise uvedly, že laboratoře zvolené pro provádění testů musejí splňovat velmi konkrétní podmínky, aby mohly provádět dotčené analýzy.
(26)
Krátce po zaslání dopisů ze dne 14. května 2004 a 16. září 2004 belgické orgány oznámily dva návrhy královských nařízení týkajících se financování činností Federální agentury pro bezpečnost potravního řetězce (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, dále jen „AFSCA“). Cílem těchto opatření bylo zavést příspěvek a náhradu k financování činností AFSCA. Tato opatření byla předmětem rozhodnutí K(2005) 4203 ze dne 9. listopadu 2005 o státních podporách N 9/05 a N 10/05 (dále jen „rozhodnutí N 9/05 a N 10/05“), uvedeného v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Tato opatření byla přijata královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005, které stanoví příspěvky uvedené v článku 4 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (14), jakož i královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005 o náhradách, které jsou zmíněny v článku 5 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (15). Tato dvě královská nařízení vstoupila v platnost dne 1. ledna 2006. Královské nařízení o příspěvcích zrušuje královské nařízení ze dne 15. října 2004 uvedené v 21. bodě odůvodnění.
(27)
Královské nařízení o náhradách konkrétně stanoví pro jatka povinnost platby náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu nebo lichokopytníka. Královské nařízení o příspěvcích stanoví financování části testů BSE, které bude hrazeno různými odvětvími. Celkové náklady na testy BSE činí 44,08 EUR, z nichž 12 EUR je vynaloženo na odběr vzorků (přičemž částku v maximální výši 10,70 EUR hradí jatka na základě královského nařízení o náhradách a 1,30 EUR činí příspěvek) a zbývajících 32,08 EUR je financováno z příspěvku a je agenturou AFSCA hrazeno přímo laboratořím. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise došla k závěru, že financování agentury AFSCA prostřednictvím náhrad ani financování obecných namátkových kontrol za pomoci paušálních příspěvků nepředstavuje státní podporu a že financování části nákladů na testy BSE z příspěvků a financování nákladů na jiné testy/kontroly spojené s výrobou/prodejem je slučitelnou státní podporou.
(28)
V prosinci 2006 Komise zaslala Belgii nové dotazy týkající se případu NN 45/04. Tyto dotazy se vztahovaly především k navracení částek vyplacených v rámci předběžného financování od 1. ledna 2003.
(29)
Belgické orgány ve své odpovědi ze dne 22. února 2007 uvedly, že si přejí provést úhradu všech výdajů spojených s analýzami BSE ve lhůtě 15 let. V praxi byl zaveden systém solidárního navracení prostředků prostřednictvím nového systému financování agentury AFSCA. Každý hospodářský subjekt platí od 1. ledna 2006 agentuře AFSCA příspěvek, přičemž část tohoto příspěvku slouží ke zpětnému získání nákladů, které byly v minulosti vynaloženy v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot v dotčeném období.
2.2 Obsah stížností podaných proti návrhu královského nařízení TSE
(30)
Podle stížností týkajících se návrhu královského nařízení TSE se příspěvek vztahuje na všechny druhy zvířat poražených na belgických jatkách a uplatňuje se rovněž u dovezených produktů. Jeden ze stěžovatelů potvrdil, že podstatná část zvířat poražených na belgických jatkách pochází z jiných členských států. Stěžovatelé zastávají názor, že příspěvky představují diskriminaci v souvislosti s dovezenými zvířaty, jelikož výnos z nich je použit na zpětné získání nákladů na testy ESB provedené u belgického skotu.
2.3 Pochyby vyjádřené Komisí v rámci zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(31)
Úvodem je třeba uvést, že zahájení formálního vyšetřovacího řízení se týká podpory ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat v Belgii od 1. ledna 2001, jakož i mechanismů financování těchto podpor, s výjimkou podpor schválených rozhodnutím Komise z důvodu jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. To konkrétně znamená, že podpory schválené rozhodnutím N 9/05 a N 10/05 (které se vztahují k příspěvkům a náhradám, jež slouží k financování agentury AFSCA) nebudou posuzovány s ohledem na slučitelnost s pravidly v oblasti státních podpor platnými v době přiznání podpory. Toto rozhodnutí se tudíž týká pouze podpor, z nichž byly financovány testy BSE v období 2001-2006, jakož i systému jejich financování, vzhledem k tomu, že podpory na testy BSE v tomto období byly předběžně financovány a že navracení prostředků přidělených v rámci tohoto financování je rozloženo do několikaletého období.
(32)
Z důvodu srozumitelnosti je třeba připomenout rozdíl mezi pojmy „náhrada“ a „příspěvek“: na jedné straně existují poplatky či náhrady, které pokrývají náklady vynaložené na poskytnutou službu. V tomto konkrétním případě činí 10,70 EUR a jsou vybírány od 1. prosince 2004 na základě královského nařízení TSE a poté na základě královského nařízení o náhradách, z nichž je financována agentura AFSCA. Na druhé straně existují dávky či příspěvky, které jsou vybírány na základě královského nařízení ze dne 10. listopadu 2005 a jsou hrazeny agentuře AFSCA hospodářskými subjekty, jež se nacházejí na belgickém území a jsou rozděleny do 7 sektorů (viz bod odůvodnění 29 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05).
(33)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení uvedla, že podpory ve prospěch financování testů BSE jsou a byly v Belgii financovány prostřednictvím dotací a systému parafiskálních poplatků, který sestává jak z náhrad, tak z příspěvků. Část příjmů z těchto náhrad a příspěvků byla přidělena na refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování testů.
(34)
Komise vytkla několik problémů a uvedla, že nemá dostatek informací, které by jí umožnily provést konečné posouzení dotčených opatření: problémy se zaprvé týkaly existence výhod pro příjemce služeb. Nebylo totiž jisté, zda náhrady za testy BSE zahrnovaly část nákladů na testy, která nebyla pokryta slučitelnou státní podporou. Přesné náklady na tyto testy nebyly známé, stejně jako zdroj dodatečného financování v případě, že by náhrady nepostačovaly k pokrytí celkových nákladů na testy BSE. Nebylo zjištěno ani to, zda ceny, za něž agentura AFSCA poskytovala služby, odpovídaly cenám na trhu, a to zejména z toho důvodu, že belgické orgány jasně neuvedly, že volba laboratoří proběhla v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(35)
Za druhé nebyl jasný mechanismus dávek: zejména nebyli s určitostí stanoveni příjemci a přispěvatelé a nebyl jasný ani mechanismus navracení nákladů vynaložených na testy BSE v rámci předběžného financování. Další nejasnosti se týkaly podmínek, které musely splňovat parafiskální poplatky, aby mohly být považovány za odpovídající pravidlům státní podpory, zejména pokud jde o vyloučení dovezených produktů z parafiskálních poplatků, pokud jde o otázku, zda se na vyvážené produkty použilo opatření podpory financované z poplatků, a co se týče toho, zda poplatky měly vliv na cenu konečných produktů, vzhledem k tomu, že tato cena byla stanovena změnami nabídky a poptávky na volném trhu.
3. PŘIPOMÍNKY BELGIE
(36)
Komise obdržela připomínky Belgie v reakci na obavy vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 27. února 2009. Lze je shrnout takto:
3.1 Kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory
(37)
Belgie úvodem zpochybňuje kvalifikaci financování testů BSE, provedenou Komisí, jako státní podpory, z důvodu povinného provádění těchto testů. Belgie tvrdí, že povinnost provádět testy BSE je stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (16), s cílem zajistit ochranu veřejného zdraví. Na podporu svého tvrzení zmiňuje dva rozsudky (17), v nichž Soudní dvůr stanovil, že náklady na kontroly provedené za účelem ochrany veřejného zdraví nelze považovat za náhradu za službu a že orgán musí sám nést břemeno těchto nákladů. Belgie uznává, že dotčené rozsudky se týkají volného pohybu zboží, a nikoli státních podpor, avšak domnívá se, že úvahu v nich obsaženou lze použít i na oblast státních podpor.
(38)
Belgie kromě toho uvádí, že vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 999/2001 nevyžaduje, aby náklady na kontroly nesly podniky, může členský stát rozhodnout o zavedení „obvyklého“ systému financování testů BSE. Kritérium selektivity, které charakterizuje státní podpory, se tudíž podle Belgie musí hodnotit ve vztahu k tomuto obvyklému systému (18). O státní podpory by se jednalo pouze tehdy, pokud by se na některá odvětví či podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému zvoleného Belgií. Belgie uvádí, že se zdá, že podle názoru Komise má být pravidlem hrazení nákladů zemědělci, což však nevyplývá z platných právních dokumentů. Belgie má za to, že pokud rozdílné systémy financování testů BSE mohou vést k narušení hospodářské soutěže, měl by být tento problém vyřešen prostřednictvím harmonizace právních předpisů (19), v žádném případě se však nejedná o státní podpory. Belgie rovněž zmiňuje rozsudek ve věci GEMO (20), domnívá se však, že tento rozsudek nemění její přístup v rámci projednávaného případu. Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 opakuje, že nesouhlasí s kvalifikací státní podpory provedenou Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nicméně v duchu spolupráce vychází z logiky Komise, aby vysvětlila body zdůrazněné v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
3.2 Kvalifikace náhrady
(39)
Belgie zastává názor, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu by neměla být považována za státní podporu.
(40)
Podle Belgie se může jednat o státní podporu jen tehdy, pokud je jednomu nebo několika podnikům poskytnuta výhoda. V rámci náhrady se proto může jednat o výhodu pouze za předpokladu, že poskytnutá výhoda převyšuje zaplacenou částku. Pokud je část testů BSE financována orgány, konečná výhoda přiznaná zemědělci odpovídá nákladům na test po odečtení zaplacené náhrady.
(41)
Belgie domýšlí tuto úvahu do důsledku s argumentem, že v případě navrácení by to znamenalo, že bude od zemědělce vyžadována vyšší celková platba. Pokud totiž celkové náklady vynaložené na test mají být vráceny, znamená to, že se v konečném důsledku tyto náklady zvýší o částku náhrady, která již byla zaplacena.
(42)
Belgie zdůrazňuje, že podle judikatury Soudního dvora se o státní podpory jedná pouze v případě, že jsou příjmy z poplatků používány ve prospěch konkrétní skupiny a nejsou ve stejné míře poskytovány ve prospěch všech, kteří zaplatili poplatky (21). V projednávaném případě je povinnost poskytnout náhradu ve výši 10,70 EUR za jeden kus skotu stanovena pro hospodářské subjekty, které jsou zapojeny do produkce hovězího masa. Tato částka, která je použita pro účely testů, těmto hospodářským subjektům neskýtá žádnou hospodářskou výhodu, a nelze ji tudíž považovat za státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(43)
Podle názoru Belgie uplatnila Komise podobnou úvahu ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Belgie uvádí, že v tomto rozhodnutí nebyla náhrada ve výši 10,70 EUR kvalifikována jako státní podpora (viz 98. bod odůvodnění rozhodnutí). Podobné úvahy jsou obsaženy v rozhodnutí N 21/02, v němž část nákladů na testy BSE částečně financovaných z poplatků hrazených odvětvím nebyla považována za státní podporu.
(44)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že náhrada byla přičtena k tíži zemědělci a týkala se části hospodářských nákladů na testy BSE. V odpovědi na dotaz položený Komisí ohledně toho, zda částka náhrady odpovídá skutečným ekonomickým nákladům na služby poskytnuté laboratořemi, Belgie odpověděla, že se náhrada vztahovala pouze k části nákladů na testy BSE, jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Úvahy Komise obsažené v bodech odůvodnění 61 až 66 téhož rozhodnutí, v němž byl učiněn závěr, že náklady na poskytnuté služby a výše náhrad jsou rovnocenné, souvisely s jinými službami než s prováděním testů BSE. Belgie opakuje, že pokud jde o testy BSE, v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl učiněn závěr, že služba spočívající v provádění testů BSE sice představuje státní podporu, avšak částka náhrady (tj. 10,70 EUR) nikoli, a má být odečtena od nákladů vynaložených na tyto testy.
3.3 Neexistence nadměrných náhrad a soulad cen testů s tržními cenami
(45)
Belgie odkazuje na bod 132 Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (22) (dále jen „pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013“), kde se uvádí, že částka ve výši 40 EUR za test představuje „v současnosti zhruba nejvýhodnější cenu ve Společenství“. Ceny navržené agenturou AFSCA se od července 2005 pohybují pod částkou 40 EUR. Z toho podle belgických orgánů vyplývá, že ceny uplatňované v Belgii jsou v souladu s tržními cenami. Komise ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 uznala, že laboratoře byly vybrány v rámci otevřených, transparentních a nediskriminačních řízení a že nelze učinit závěr, že je poskytovatelům služeb (tj. laboratořím) poskytována státní podpora. Situace se od té doby nezměnila. Belgické orgány pro hospodářskou soutěž kromě toho v současnosti provádí šetření ohledně cenových kartelových dohod mezi laboratořemi v rámci testů BSE. Z toho podle belgických orgánů jasně vyplývá, že si v žádném případě nepřejí platit laboratořím nadstandardní cenu. Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že přezkum případné cenové kartelové dohody mezi laboratořemi bude pokračovat a že by toto šetření mělo být ukončeno během prvního čtvrtletí roku 2010.
3.4 Vývozní a dovozní přirážka
(46)
Belgické orgány uvádějí, že příspěvky a náhrady nikdy nebyly uplatňovány na dovoz a vývoz. Povinnost hradit příspěvek se vztahuje pouze na podniky se sídlem v Belgii a platba náhrady ve výši 10,70 EUR se týká pouze skotu poraženého v Belgii a staršího 30 měsíců.
(47)
Belgie zdůrazňuje, že Komise tato opatření již zkoumala v rámci rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 a došla k závěru, že příspěvky nepředstavují diskriminaci vůči dováženým či vyváženým produktům a nejsou v rozporu s ustanoveními Smlouvy.
3.5 Neexistence mechanismu, jehož prostřednictvím jatka přenášejí náhradu na výrobce nebo ostatní subjekty na trhu
(48)
Belgické orgány uvádějí, že jatka přenášejí náklady na náhrady na své zákazníky, stejně jako každý běžný podnik přenáší na své zákazníky náklady, které mu vznikly. Tento přesun tedy probíhá v rámci běžných tržních mechanismů. Mimoto zanášení nákladů na náhradu do samostatné položky ve fakturách vystavovaných producentům představuje běžnou praxi. V tomto ohledu Belgie uvádí body odůvodnění 93 a 95 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v nichž jsou kritéria stanovená v 25. bodě pokynů TSE považována za splněná.
3.6. Kvalifikace příjemců jako malé a střední podniky (dále jen „MSP“)
(49)
Belgie uvádí, že v Belgii jsou kvalifikováni jako MSP všichni zemědělci, kteří splňují následující podmínky: zaměstnávají méně než 250 osob, jejich roční obrat nepřesahuje 40 milionů EUR nebo roční rozvaha nepřesahuje 27 milionů EUR a podnik není vlastněn z 25 % či z větší části jiným podnikem či podniky, které nejsou MSP.
3.7 Připomínky ke slučitelnosti podpor poskytnutých během tří období uvedených v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (2001-2003; 2003-2007; období po roce 2007)
(50)
K období od 1. ledna 2001 do 1. ledna 2003 nemá Belgie zvláštní připomínky, vzhledem k tomu, že Komise v bodě odůvodnění 80 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení sama došla k závěru, že podpory poskytnuté v tomto období jsou pravděpodobně slučitelné. Uvádí však, že podpory nepřesahovaly 100 % vzniklých nákladů, a je ochotna poskytnout v případě potřeby více informací v této souvislosti.
(51)
Belgie nicméně tvrdí, že tyto informace mohou být poskytnuty pouze podpůrně, vzhledem k tomu, že její počáteční stanovisko je, že se v tomto případě nemůže jednat o státní podpory, jelikož rozhodnutí o způsobu financování testů BSE přísluší Belgii.
(52)
Co se týče období od 1. ledna 2003 do 1. ledna 2007, Belgie uvádí, že nebyla vyplacena žádná podpora přesahující 100 % nákladů na testy. Belgie odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla tato otázka již zkoumána.
(53)
Pokud jde o období počínající 1. lednem 2007, Belgie tvrdí, že nikdy neposkytla podporu přesahující 40 EUR, jelikož náklady na testy byly nižší než tato částka.
(54)
V příloze k těmto připomínkám Belgie předává podrobný chronologický seznam opatření přijatých v rámci financování testů BSE. Vzhledem k tomu, že tyto informace jsou z velké části převzaty v odůvodnění tohoto rozhodnutí, není chronologický seznam v této části uveden v celém rozsahu. Některé prvky budou nicméně rovněž uvedeny níže:
(55)
Chronologický seznam testů BSE je následující:
-
od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001: testy jsou v plné výši financovány ministerstvem financí,
-
od 1. ledna 2002 do 30. června 2004: předběžné financování testů BIRB. Celková částka vynaložená BIRB v rámci předběžného financování činí 67 156 527,65 EUR,
-
od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004: předběžné financování agenturou AFSCA,
-
od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005: náhrada ve výši 10,70 EUR za jeden testovaný kus skotu poskytnutá na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 a doplněná o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí,
-
od 1. ledna 2006: financování prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu a příspěvků placených 7 různými odvětvími (23). Tyto příspěvky slouží rovněž k nahrazení nákladů vynaložených na testy BSE, které byly předběžně financovány od 1. ledna 2002. Částka náhrady byla následně od 1. ledna 2008 indexována na 11,07 EUR.
(56)
Ceny testů BSE jsou následující:
(v EUR)
Období
Celkové náklady na testy (24)
Výše náhrady
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8 Odpovědi na doplňující dotazy Komise
(57)
Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 vyjasnila některé skutečnosti v reakci na dotazy položené Komisí dne 24. července 2009 v návaznosti na připomínky předložené Belgií. Belgie nejprve zopakovala své stanovisko, že členský stát není povinen požadovat hrazení nákladů vynaložených na testy BSE hospodářskými subjekty. Vzhledem k tomu, že se jedná o náklady na ochranu veřejného zdraví, náklady na kontroly vyžadované veřejnými orgány nelze považovat za protiplnění za službu a nelze je ukládat hospodářským subjektům. V zájmu dobré spolupráce se však Belgie rozhodla odpovědět na dotazy Komise vycházejíc z logiky vyjádřené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(58)
Pokud jde o část financovanou Společenstvím, Belgie potvrdila, že byla zahrnuta mezi údaji oznámenými dříve.
(59)
Belgie dále uvedla, že pokud jde o financování v období od 30. června 2004 do 31. prosince 2005, bylo provedeno agenturou AFSCA z finančních zdrojů, kterými disponovala a které převzala po předchozích subjektech, jež nahradila v jejich působení. V tomto období neexistovaly parafiskální poplatky.
(60)
Komise položila Belgii otázky týkající se skloubení částky 15 237 646 EUR s částkou ve výši 67 156 527,65 EUR, uvedenou v připomínkách Belgie (viz bod odůvodnění (55)). Belgie odpověděla, že částka ve výši 1 523 646 EUR je nedílnou součástí celkové částky 67 156 527,65 EUR. Belgické orgány kromě toho uvedly, že plánují provedení výpočtů za účelem ověření přesnosti uvedené částky.
(61)
Pokud jde o náhrady, Belgie uvedla, že náklady na ně nese zemědělec a že nemohou představovat státní podporu. Belgie v tomto ohledu odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, ve kterém se uvádí, že státní podporu představuje pouze částka ve výši 33,38 EUR z celkové ceny 44,08 EUR. Částka ve výši 10,70 EUR podporu nepředstavuje, a byla proto odečtena z ceny testu při posuzování souladu s maximální částkou 40 EUR za test.
(62)
Pro všechny případy Belgie uvedla, že jediným rozdílem oproti systému schválenému Komisí v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byla indexace částky náhrady, která se zvýšila z 10,70 EUR na 11,07 EUR.
(63)
Belgie ve svém dopise ze dne 1. prosince 2009 upravila číselné údaje, které předtím uvedla v souvislosti s provedenými testy. Uvedla, že tyto údaje nahrazují údaje poskytnuté dříve v dopisech zaslaných před zahájením a po zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(64)
Tyto změny byly provedeny z toho důvodu, že počet vzorků, které byly vzaty v úvahu dříve, byl nesprávný. Předchozí výpočty totiž vycházely z teoretického počtu 3 vzorky za hodinu, zatímco ve skutečnosti bylo v terénu odebráno 12 vzorků za hodinu. V důsledku tohoto zvýšení počtu testů za hodinu došlo ke snížení nákladů na každý odběr vzorků, což se rovněž promítá do celkových nákladů na každý jednotlivý test, jelikož náklady na testy částečně sestávají z hodinových nákladů, které byly sníženy z důvodu většího počtu vzorků odebraných za hodinu. Mimoto byl snížen počet zvířat poražených v letech 2003 a 2004 ve srovnání s údaji uvedenými dříve. Číselné údaje uvedené v dopise Belgie ze dne 1. prosince 2009 jsou údaje týkající se skotu poraženého pro účely lidské spotřeby, které byly Komisi nahlášeny za období 2003-2004.
(v EUR)
2003
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
leden
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
únor
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
březen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
duben
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
květen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červenec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
srpen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
září
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
říjen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
listopad
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
prosinec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(v EUR)
2004
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
1.-15. ledna
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. ledna
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
únor
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
březen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
duben
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
květen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červenec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
srpen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
září
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
říjen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
listopad
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
prosinec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Na základě tabulky v 64. bodě odůvodnění došla Belgie k závěru, že celkové náklady na testy BSE se od 1. července 2004 pohybují pod částkou 40 EUR.
(66)
Belgické orgány rovněž na základě těchto údajů opravily údaje v tabulce předložené před zahájením rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a převzaté v bodu odůvodnění 25 rozhodnutí o zahájení řízení. Poslední poskytnuté údaje představují skutečné náklady, nikoli odhady, jako tomu bylo v předchozím případě. Z těchto informací vyplývá, že celková výše předběžně financovaných nákladů činí nikoli 15 237 789,90 EUR, jak bylo odhadováno dříve, ale 661 981 074 EUR.
Období
Cena testu (EUR)
Počet testů
Celkem (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
373 550
14 942 015,90
Náklad na test 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Celkem
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
160 551
6 422 043,10
Poplatek
22,02
160 551
860 286,19
Celkem
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Celkový rozpočet předběžně financovaných částek přesahujících maximální částku 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgie rovněž uvádí, že pokud by šetření belgických orgánů pro hospodářskou soutěž prokázalo, že ke zvýšení cen za testy BSE provedené laboratořemi došlo z důvodu protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, zavazuje se zpětně získat přebytek zaplacené ceny, a to případně prostřednictvím zahájení soudních řízení před příslušnými soudy, bude-li to nutné.
(68)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 6. dubna 2011 znovu potvrdily, že náhrada ve výši 10,70 EUR se týká pouze platby testu BSE příjemcem, který jej využívá v daném okamžiku, a neslouží k refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování na testy BSE provedené dříve.
(69)
Belgické orgány v tomtéž dopise ze dne 6. dubna 2011 uvedly, že celková výše nákladů předběžně financovaných BIRB činí 67 156 527,65 EUR. AFSCA tuto částku částečně uhradila následujícím způsobem:
Uhrazeno agenturou AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nebyla uhrazena žádná částka (byla předložena žádost o prodloužení lhůty a této žádosti bylo vyhověno s tím, že budou zaplaceny úroky)
2008
194 901 EUR (úroky za odloženou úhradu)
Od roku 2008
Úhrady BIRB se již neprovádějí - programový zákon ze dne 22.12.2008
Zbývá uhradit
58 202 323 EUR
(70)
Belgie uvedla, že se vláda rozhodla odložit vrácení částek BIRB, poskytnutých v rámci předběžného financování, a že navrácené částky budou tudíž uvedeny v kladném saldu AFSCA. Toto saldo musí být považováno za úhradu testů BSE.
(71)
Pokud jde o platbu nákladů na testy BSE producentem, Belgie znovu potvrdila, že neexistuje žádný zvláštní systém, který by vyžadoval, aby jatka fakturovala částku náhrady za testy BSE producentovi, ale že taková fakturace představuje běžnou praxi. Belgie poskytla na ukázku několik faktur, z nichž jasně vyplývá, že fakturovaná částka náhrady figuruje na faktuře jako samostatná položka. Jedná se o uzávěrkový list poskytovaný jatkami producentovi, v němž je částka náhrady odečtena od celkové částky, kterou mají zaplatit jatka producentovi za koupi zvířete. Belgie uvádí, že toto představuje důkaz, že konečným dlužníkem platby za test BSE agentuře AFSCA je producent.
(72)
Belgické orgány ve svém posledním dopise ze dne 25. května 2011 uvedly, že částky podpory mohou být předmětem kumulativního uplatňování podpory de minimis, jak stanoví nařízení (ES) č. 1860/2004 Komise ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v zemědělském odvětví a v odvětví rybolovu (25), a částky 40 EUR slučitelné podpory za test, v období, během něhož bylo nařízení v platnosti.
4. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(73)
V rámci tohoto řízení Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. POSOUZENÍ
5.1 Posouzení existence podpory
(74)
Belgie ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení úvodem uvedla, že má za to, že náklady na testy BSE jsou z důvodu své závazné povahy financovány členskými státy a že neexistují žádné předpisy Společenství, které vyžadují, aby náklady na kontroly nesly podniky. Nicméně z pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 a praxe Komise jasně vyplývá, že různé úrovně nákladů na testy mohou mít za následek narušení hospodářské soutěže a že podporu za účelem pokrytí nákladů na tyto testy poskytuje většina států, a je proto nutné regulovat její výši, aby se omezilo narušení hospodářské soutěže způsobené těmito podporami. Zejména pokyny TSE jasně uvádějí, že podpory poskytované státy s sebou nesou riziko narušení hospodářské soutěže. V bodě 24 pokynů TSE se například uvádí, že „od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu, poraženého k lidské spotřebě, na BSE, nesmí celková přímá a nepřímá podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test. Povinnost testování se může zakládat na právních předpisech Společenství nebo vnitrostátních právních předpisech.“ Tyto pokyny byly představeny členským státům, které byly vyzvány k přijetí vhodných opatření a zajištění souladu svých režimů s pokyny. Stejně tak pokud jde o pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013, kvalifikace státní podpory týkající se testů BSE je uvedena v bodech 132 f) a následujících bodech. Kromě toho je důležité zdůraznit, že belgické orgány nepodaly opravný prostředek proti rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla část prostředků určených k financování testů BSE kvalifikována jako podpora, což naznačuje, že belgické orgány přijaly tuto kvalifikaci státní podpory v případě podpor určených k financování testů BSE.
(75)
Z těchto prvků lze vyvodit, že zpochybnění Belgií ohledně kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory z důvodu závaznosti těchto testů není odůvodněné, vzhledem k existenci platných aktů uplatňovaných již celou řadu let.
(76)
V důsledku toho Komise přezkoumává dotčená opatření z hlediska článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouva jinak.
(77)
Aby se na určité opatření vztahovalo ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, musí současně splňovat čtyři specifické podmínky: 1) musí být financováno státem nebo ze státních prostředků a musí být přičitatelné státu; 2) musí se selektivně vztahovat pouze na určité podniky nebo určitá odvětví výroby; 3) pro podniky, kterým se podpora poskytuje, musí zahrnovat hospodářskou výhodu; 4) musí ovlivňovat obchod uvnitř Unie a musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(78)
V následujících bodech odůvodnění budou tato čtyři kritéria použita na opatření, která mohou představovat státní podporu.
(79)
Jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění, bylo k financování nákladů na testy BSE použito několik systémů financování. V rámci přezkumu kritéria existence státních prostředků toto rozhodnutí rozlišuje mezi různými způsoby financování testů BSE.
5.1.1 Existence státních zdrojů
5.1.1.1 Od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001
(80)
V období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001 byly náklady na testy BSE v plné výši financovány ministerstvem financí. Není pochyb o tom, že se v tomto případě jedná o financování ze státních prostředků.
5.1.1.2 Od 1. ledna 2002 do 30. června 2004
(81)
V následujícím období, tj. od 1. ledna 2002 do 30. června 2004, byly testy předběžně financovány BIRB, dokud nebude nalezeno strukturální řešení pro financování testů. BIRB je federální veřejnou institucí s právní subjektivitou, která vznikla na základě transformace bývalého Belgického úřadu pro hospodářství a zemědělství (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture - OBEA) a zemědělské divize bývalého Ústředního úřadu pro kvóty a licence (Office Central des Contingents et Licences - OCCL). Jedná se o parastátní subjekt kategorie B, který působí pod záštitou ministerstva zemědělství a malého a středního podnikání. BIRB je platební agenturou, která byly schválena v rámci společné zemědělské politiky a je financována z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (26). Kromě toho může být pověřena úkoly, které vyplývají ze zemědělské politiky federální vlády nebo regionálních vlád. Aby mohl úřad BIRB vyrovnat svůj správní rozpočet, disponuje státní dotací připsanou do rozpočtu své dozorčí pravomoci na federální úrovni (federální veřejná služba pro hospodářství) a některými vlastními příjmy (příjmy z některých náhrad a omezených investic). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem představuje financování prostřednictvím BIRB financování ze státních zdrojů.
5.1.1.3 Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004
(82)
Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004 byly testy předběžně financovány agenturou AFSCA. Právní předpisy, které v té době byly v platnosti (tj. především zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA (27), uváděly, že AFSCA je financována z různých příjmů, jako jsou zejména výnosy z poplatků, poplatky a náhrady, výnosy ze správních pokut, příležitostné příjmy, dary a odkazy … (28). AFSCA je veřejnou institucí s právní subjektivitou, která je zařazena do kategorie A stanovené zákonem ze dne 16. března 1954 o kontrole některých subjektů působících ve veřejnému zájmu (29). Z těchto úvah tedy vyplývá, že finanční prostředky poskytnuté AFSCA představují státní zdroje a že o jejich přidělení rozhoduje veřejný orgán, jelikož AFSCA je podřízena ministerstvu zdravotnictví.
5.1.1.4 Od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005
(83)
Pokud jde o období mezi 1. prosincem 2004 (datum vstupu v platnost královského nařízení ze dne 15. října 2004) a 31. prosincem 2005 (datum vstupu v platnost královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005), byly testy BSE financovány prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za kus testovaného skotu doplněné o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí.
(84)
Částečné financování agenturou AFSCA, kdy finance pocházejí z jejích vlastních prostředků, představuje financování ze státních zdrojů (viz 82. bod odůvodnění.)
(85)
Pokud jde o otázku, zda náhrady představují státní zdroje, je třeba uvést, že se o státní zdroje může jednat v případě, že se ukáže, že náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady na služby, které mají odměňovat. Pokud totiž náklad na poskytnutou službu a náhrada nejsou rovnocenné, přebytek představuje státní zdroj, jímž státní subjekt, kterému je náhrada poskytnuta, může disponovat. Proto je důležité ověřit, zda náhrady placené AFSCA za testy BSE představují platby za služby, které agentura podnikům skutečně poskytla, a zda vycházejí z tržních cen, či nikoli (viz bod odůvodnění 54 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení). Této otázce je věnován prostor níže, v rámci přezkumu pojmu výhoda.
5.1.1.5 Od 1. ledna 2006
(86)
Pokud jde o období, které následuje po vstupu královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005 v platnost, tj. období počínající 1. lednem 2006, je třeba přezkoumat, zda náhrady a příspěvky, které byly stanoveny těmito nařízeními, představují státní zdroje. Tato otázka již byla předmětem přezkumu v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. V tomto rozhodnutí bylo ve 44. bodě odůvodnění uvedeno, že obecně vzato příspěvky představují státní zdroje a náhrady mohou státní zdroje představovat v případě, že se ukáže, že tyto náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady za služby, které mají odměňovat. V případě testů BSE byly náklady financovány zčásti prostřednictvím náhrad a zčásti prostřednictvím příspěvků. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise dospěla k závěru, že financování části nákladů na testy BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje státní podporu a že financování za pomoci příspěvků je slučitelnou státní podporou. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření ve 34. bodě odůvodnění, podpory schválené rozhodnutím Komise nejsou předmětem tohoto rozhodnutí, a nebudou zde proto přezkoumány.
(87)
Nicméně ve světle informací poskytnutých Belgií po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyšlo najevo, že příjmy z příspěvků byly zčásti využity v letech 2005 a 2006 k úhradě částek přesahujících 40 EUR, které byly vynaloženy v rámci předběžného financování testů BSE v období od 1. ledna 2003 a 1. prosince 2004. To však v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 nebylo zmíněno. Část příspěvků tudíž sloužila k financování testů BSE provedených v období od 1. ledna 2003 do 1. prosince 2004, přičemž cílem bylo zpětně získat od zemědělců kolektivním způsobem předběžně financované náklady na povinné testy BSE, které přesahují maximální částku 40 EUR.
(88)
Přidělení části zdrojů z těchto příspěvků na úhradu předběžného financování testů nemění kvalifikaci státních zdrojů provedenou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05.
5.1.2 Selektivní výhoda pro podnik
(89)
Při přezkumu existence výhody je třeba rozlišovat mezi opatřeními financovanými ze státních zdrojů včetně příspěvků na jedné straně, a opatřeními financovanými z náhrad.
(90)
Pokud jde o opatření financovaná ze státních zdrojů, včetně příspěvků, Komise soustavně vyjadřovala názor (30), že financování nákladů na povinné kontroly, které se vztahují na výrobu či prodej výrobků, ze státních prostředků, je třeba považovat za selektivní výhodu pro podniky (31). Stát totiž snížil podnikům zátěž, kterou by jinak musely hradit. Z výše uvedených skutečností lze vyvodit, že zemědělci, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE na základě právních předpisů použitelných v dotčeném období, provádějí hospodářskou činnost a čerpaly státní podporu prostřednictvím financování testů BSE státem, a to od 1. ledna 2001.
(91)
Argumenty předkládané Belgií (viz 37. bod odůvodnění a další), podle nichž je financování testů BSE nutné za účelem zajištění ochrany veřejného zdraví a podle nichž přísluší rozhodnutí o běžném systému financování testů BSE členskému státu, nelze přijmout z důvodů uvedených v 74. bodě odůvodnění. Belgie v konkrétnějším kontextu posouzení selektivity argumentovala, že o selektivitu by se jednalo pouze za předpokladu, že by se na některá odvětví nebo podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému. Skutečnost, že mezi jednotlivými členskými státy existují rozdíly, pokud jde o financování testů BSE, a že tyto rozdíly mohou vést k narušení hospodářské soutěže, není podle Belgie problémem státní podpory, ale harmonizace právních předpisů.
(92)
Tento argument však nemůže být přijat. Jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, kritérium selektivity je naplněno, pokud je výhoda přiznána několika podnikům nebo určitému odvětví činnosti. V posuzovaném případě na vnitrostátní úrovni využívá financování testů BSE státem pouze jedno konkrétní odvětví, a to odvětví chovu zvířat testovaných na BSE. Na úrovni Společenství financování testů BSE ve prospěch belgických podniků státem nebo prostřednictvím státních zdrojů představuje pro tyto podniky výhodu oproti jejich zahraničním konkurentům, jejichž náklady na financování povinných testů BSE nejsou hrazeny státem nebo ze státních zdrojů. V úvodu pokynů TSE (body 8 a 9) bylo jasně uvedeno, že probíhající harmonizace, která ukládá odvětví povinnost hradit náklady, postupuje pomalu, a že se proto Komise rozhodla vyjasnit a pozměnit svou politiku v oblasti státních podpor, pokud jde o náklady vzniklé v souvislosti s testy BSE. Bod 24 pokynů TSE uvádí, že povinnost přezkumu může být založena na předpisech Společenství či vnitrostátních předpisech. Z tohoto bodu jasně vyplývá, že neexistuje harmonizace na úrovni Společenství, pokud jde o povinnost provádět testy, což znamená, že by to s sebou rovněž mohlo nést selektivní podporu zvýhodňující podniky určitého členského státu. Lze tedy shrnout, že opatření financovaná prostřednictvím státních zdrojů, včetně příspěvků, představují selektivní výhodu pro zemědělce, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE podle platných právních předpisů, jelikož snižují náklady, které tyto subjekty nesou. Tyto výhody nejsou poskytovány prostřednictvím přímých plateb, ale převzetím nákladů na testy BSE veřejnými orgány, které přímo hradí náklady na testy laboratořím, které tyto testy provádějí na žádost jatek a náklady fakturují agentuře AFSCA.
(93)
Pokud jde o podpory financované za pomoci náhrad, je třeba ověřit, zda je prostřednictvím těchto náhrad poskytována výhoda. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření (v bodech odůvodnění 61 a 62), o výhodu se bude jednat pouze v případě, že jsou tyto náhrady nižší než skutečné náklady na služby skutečně poskytnuté hospodářským subjektům agenturou AFSCA. Je rovněž třeba ověřit, zda poplatky představují platby za služby, které agentura AFSCA podnikům skutečně poskytla. Konkrétně se jedná o to, zda jatkám a producentům, kteří v období od 1. prosince 2004 a 31. prosince 2005 zaplatili náhradu ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu, byla poskytnuta výhoda, a zda tyto subjekty skutečně využily služeb agentury AFSCA.
(94)
Belgické orgány ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření uvedly, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu byla jediným zdrojem financování agenturou AFSCA za účelem uhrazení nákladů na testy BSE, s výjimkou rezervních fondů AFSCA a vratné zálohy ministerstva financí. Platbu náhrady provádí jatka. Belgické orgány uvedly, že jatka sice nemají zákonnou povinnost fakturovat částku náhrady svým klientům, nicméně v praxi náklady na náhradu fakturují producentům, přičemž tyto náklady na faktuře figurují pod samostatnou položkou. Tato tvrzení Belgie doložila prostřednictvím příkladů faktur, z nichž jasně vyplývá, že jatka fakturují částku náhrady producentům pod samostatnou položkou. Belgie zastává názor, že není třeba formálně regulovat způsob, kterým jatka přenášejí na producenty či další potencionální příjemce služeb náhradu, kterou platí, vzhledem k tomu, že tento náklad je producentům fakturován podobně jako další náklady související s porážkou, fakturované producentům.
(95)
Z výše uvedených skutečností lze tedy vyvodit, že pochyby vyjádřené při zahájení formálního postupu šetření v bodě odůvodnění 44, které naznačovaly, že poplatek účtovaný jatkám je mnohem vyšší než poplatek účtovaný jiným příjemcům služeb, byly rozptýleny informacemi předloženými Belgií, pokud jde o fakturaci částky této náhrady producentům.
(96)
Pokud jde o otázku, zda cena testů BSE odpovídá tržním cenám, Belgie Komisi za prvé sdělila, že od července 2005 se ceny navržené agenturou AFSCA pohybují pod částkou 40 EUR, zatímco pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013 uvádějí částku 40 EUR jako nejnižší dostupnou cenu ve Společenství v této době. To dokládá, že uplatňované ceny jsou v souladu s cenami stanovenými v daném období v jiných zemích Evropy. Zadruhé Belgie na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření odpověděla, že situace je totožná se situací přezkoumanou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byl učiněn závěr, že určení poskytovatelů služeb proběhlo v rámci otevřených a nediskriminačních řízení (viz 82. bod odůvodnění rozhodnutí N 9/05 a N 10/05). Zatřetí Komise bere na vědomí závazek Belgie týkající se přijetí všech dostupných právních opatření za účelem zpětného získání nadbytečných prostředků, které byly zaplaceny za testy, v případě, že by šetření orgánů pro hospodářskou soutěž odhalilo existenci protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, která měla za následek zvýšení cen testů. Na základě těchto úvah dospěla Komise k závěru, že náhrady nelze považovat za státní prostředky, jelikož náhrady zaplacené AFSCA za testy BSE představují platby za služby skutečně poskytnuté podnikům a vycházejí z tržních cen.
(97)
Lze učinit závěr v souladu s rozhodnutím N 9/05 a N 10/05, že jatkám ani producentům nebyla prostřednictvím náhrady poskytnuta žádná výhoda, jelikož náhrada pokrývá platbu za službu poskytnutou plátci náhrady a cena testu vychází z tržní ceny. Tento závěr rovněž umožňuje potvrdit neexistenci financování prostřednictvím státních zdrojů, neboť cena testu je v souladu s tržními cenami.
5.1.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu v Unii
(98)
Pokud jde o ostatní podmínky použití čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, dotčené opatření může mít dopad na postavení Belgie v tomto odvětví (32). Vzhledem k tomu, že belgické podniky jsou aktivní na mezinárodním trhu, který je vysoce konkurenční, opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž (33) a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
5.1.4 Závěry o povaze podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie
(99)
Komise se ve světle výše uvedeného domnívá, že financování testů BSE prostřednictvím příspěvků a dalších státních zdrojů, jak jsou uvedeny výše, představuje výhodu financovanou ze státních zdrojů. Toto opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky a určitá odvětví výroby, a proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Výhoda je poskytnuta zemědělcům, jatkám a dalším subjektům, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. V důsledku toho Komise došla k závěru, že tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Naopak část testů BSE, která je financována z náhrad, nepředstavuje podporu vzhledem k tomu, že plátci náhrady využívají služeb poskytovaných za tržní cenu.
5.2 Protiprávnost podpory
(100)
Od 1. ledna 2001 belgické orgány Komisi neoznamovaly - ve smyslu čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie - podpory spočívající ve financování testů BSE. Na podpory spadající do působnosti nařízení (ES) č. 1/2004 se nevztahuje povinnost oznamování, za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v uvedeném nařízení. V důsledku toho jsou podpory protiprávní v případě, že uvedené podmínky splněny nejsou.
5.3 Financování podpor
(101)
Pokud se jedná o státní podporu financovanou pomocí parafiskálního poplatku, předmětem vyšetřovacího řízení ze strany Komise musí být jak činnosti financované podporou, tak i financování samotných podpor. Případná neslučitelnost financování státní podpory se společným trhem by totiž způsobila následnou neslučitelnost samotných podpor, a to i v případě, že by bylo poskytnutí podpory v souladu s platnými pravidly hospodářské soutěže.
(102)
Podle ustálené judikatury poplatky nespadají do působnosti ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování opatření podpory tak, že jsou nedílnou součástí tohoto opatření (34). Aby bylo možné považovat poplatek nebo část poplatku za nedílnou součást opatření podpory, musí nezbytně na základě relevantní vnitrostátní právní úpravy existovat vztah závazného určení mezi poplatkem a podporou v tom smyslu, že výtěžek z poplatku je nezbytně určen na financování podpory (35). Jestliže takový vztah existuje, ovlivňuje příjem z poplatku přímo rozsah podpory (36) a v důsledku toho i posouzení její slučitelnosti se společným trhem. (37)
(103)
Je tedy třeba přezkoumat, zda příspěvek vybíraný od 1. července 2004 splňuje kritéria uvedená ve 102. bodě odůvodnění, a učinit rozlišení podle právních nástrojů platných v různých obdobích. Na financovanou podporu byla uplatněna výjimka, ale tato výjimka se nevztahuje na systém financování podpory, tudíž je třeba ověřit zákonnost systému financování za celé dotčené období.
5.3.1 Od 1. července 2004 do 31. prosince 2005
(104)
V tomto období byly podpory předběžně financovány agenturou AFSCA a prostřednictvím náhrad na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 (náhrady nicméně nejsou předmětem tohoto oddílu, jelikož se nejedná o podpory - viz 97. bod odůvodnění). Je třeba ověřit, zda je systém financování nedílnou součástí opatření podpory. Z platných právních předpisů nevyplývá, že existuje vztah závazného určení mezi způsobem financování AFSCA a financováním testů BSE nebo že je příjem z poplatku nezbytně určen na financování podpory. Zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA totiž stanoví různé zdroje financování agentury (viz 82. bod odůvodnění). Kromě toho nelze učinit závěr, že příjem z poplatku přímo ovlivňuje rozsah podpory, vzhledem k tomu, že testy jsou financovány současně pomocí náhrad a agenturou AFSCA, pokud jde o přebytek. Výše podpory placené agenturou AFSCA se tudíž liší v závislosti na ceně testů, a nikoli v závislosti na příspěvcích hrazených agentuře. Závěrem lze proto uvést, že neexistuje vztah závazného určení mezi příjmy z příspěvků a refundací plateb předběžného financovaní.
5.3.2 Od 1. ledna 2006
(105)
Od tohoto data je otázka příspěvků regulována královským nařízením o příspěvcích pro financování AFSCA. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl přezkoumán systém financování prostřednictvím příspěvků a byl v něm učiněn závěr, že metoda financování části nákladů spojených s testy BSE nepředstavuje diskriminaci dovážených či vyvážených výrobků a není v rozporu s ustanoveními Smlouvy (38). Jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, toto rozhodnutí se netýká dříve schválených opatření. Nicméně vzhledem k tomu, že Belgie uvedla, že část příspěvků sloužila od 1. ledna 2006 k refundaci plateb předběžného financování předchozích testů BSE, má Komise právo přezkoumat systém financování, neboť z příspěvků je financována refundace plateb předběžného financování testů BSE.
(106)
Belgie uvedla, že systém financování zůstal nezměněn, s výjimkou indexace náhrady. Jediným prvkem, který byl pozměněn, je využití příjmů z příspěvků k refundaci předběžně financovaných nákladů na BSE v roce 2006.
(107)
Pokud jde o otázku, zda je toto financování nedílnou součástí opatření podpory, odpověď na ni je záporná. Určení příspěvků po roce 2006 na refundaci plateb předběžného financování testů neovlivnilo výši poskytnuté podpory. Belgické orgány kromě toho uvedly, že systém zpětného získání je systémem solidárního navracení prostředků, kdy každý hospodářský subjekt platí příspěvek agentuře AFSCA a část tohoto příspěvku je určena na navrácení nákladů vynaložených v minulosti v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot během dotčeného období, nejsou však jedinými přispěvateli. Komise v důsledku toho došla k závěru, že financování podpory není nedílnou součástí dotčeného opatření podpory.
5.4 Posouzení slučitelnosti opatření podpor
(108)
Jestliže podpora představuje státní podporu a vztahuje se na ni čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, je třeba přezkoumat, zda může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(109)
Ve světle dotčeného opatření by mohl být použitelný pouze čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(110)
Podle bodu 23.3 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví (39) na období 2000-2006 (dále jen pokyny v odvětví zemědělství na období 2000-2006) a sdělení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (40), musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (41) posouzena v souladu s pravidly a pokyny platnými v okamžiku, kdy je podpora poskytnuta. V roce 2002 přijala Komise pokyny TSE. Tyto pokyny byly použitelné v období od 1. ledna 2003 a 31. prosince 2006 (42). V bodě 44 pokynů TSE se stanoví, že mimo případy týkající se zejména testů BSE budou protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 přezkoumány v souladu s pravidly a pokyny používanými v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta. Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty v období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2005, vytvářejí pokyny TSE relevantní rámec pro zkoumání těchto podpor.
(111)
V souladu s bodem 194 písm. c) pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 Komise počínaje 1. lednem 2007 již nebude uplatňovat pokyny TSE, s výjimkou protiprávních podpor stanovených v bodě 43 a dalších bodech pokynů TSE.
(112)
V závislosti na použitelnosti různých právních předpisů lze rozlišit dvě období.
5.4.1 Období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2002: použitelnost bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, na něž je učiněn odkaz v bodě 45 pokynů TSE
(113)
Bod 45 pokynů TSE stanoví, že pokud jde o protiprávní státní podpory, které mají za cíl pokrýt náklady spojené s testy BSE a které byly poskytnuty před datem zavedení pokynů TSE (tj. 1. ledna 2003), Komise posoudí slučitelnost takových podpor v souladu s bodem 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 a v souladu se svou praxí uplatňovanou od roku 2001, která spočívá v přijetí takových podpor až v rozsahu 100 %.
(114)
Podle bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 lze opatření podpory považovat za slučitelná za následujících podmínek:
-
opatření musí být součástí vhodného programu zavedeného na úrovní Společenství či na vnitrostátní či regionální úrovni za účelem prevence, sledování či eradikace dotčené nemoci (bod 11.4.2),
-
cílem musí být prevence nebo odškodnění, případně kombinace obou těchto opatření (bod 11.4.3),
-
podpora musí být slučitelná se zvláštními ustanoveními veterinárních i rostlinolékařských předpisů na úrovni Společenství (bod 11.4.4),
-
rozsah podpory nesmí překročit 100 % způsobilých nákladů (bod 11.4.5).
Pokud jsou podpory poskytovány v rámci režimů podpor Společenství a/nebo v rámci vnitrostátních a/nebo regionálních režimů podpor, bude Komise vyžadovat, aby byl doložen důkaz, že neexistuje riziko nadměrných náhrad z důvodu eventuální akumulace opatření stanovených několika režimy. Pokud byla podpora Společenství schválena, musí být uvedeno datum a odkazy na dotčené rozhodnutí Komise.
(115)
Pokud jde o tři první podmínky, již v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl učiněn závěr, že byly splněny (viz 80. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí). Belgické orgány ostatně tento přístup potvrdily ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. BSE je totiž přenosnou nemocí a představuje hrozbu pro lidské zdraví. Jedná se o chorobu zvířat, jejíž primární ohnisko musí být přímo oznámeno Komisi a dalším členským státům (43). Cílem opatření podpory je boj proti BSE prostřednictvím kontroly poražených a uhynulých zvířat. Náhrada nákladů vzniklých zemědělcům by měla zajistit, aby všechna opatření byla skutečně provedena. Všechna opatření jsou přijata v souladu s právem Společenství nebo jsou tímto právem doporučena (44).
(116)
Co se týče čtvrté podmínky, z informací poskytnutých Belgií vyplývá, že během tohoto období byly financovány testy BSE, na něž se náklady pohybují ve výši 111,81 EUR až 63,45 EUR (viz 56. bod odůvodnění). Tyto náklady zahrnují laboratorní analýzu, náklady na odběr vzorků veterinářem a náklady na testovací soupravu. Komise má za to, že tyto náklady jsou v souladu s náklady uvedenými v bodě 11.4.5 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, které jako skutečné náklady zmiňují mimo jiné hygienické kontroly, testy a další opatření ke včasné diagnóze.
(117)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 jsou slučitelné.
5.4.2 Období mezi 1. lednem 2003 a 31. prosincem 2005: použitelnost bodu 21 a dalších bodů pokynů TSE
(118)
Komise se v souladu s bodem 23 pokynů TSE rozhodla nadále schvalovat podpory pokrývající až 100 % nákladů spojených s testy BSE na základě zásad uvedených v bodě 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 (viz 114. bod odůvodnění).
(119)
Kromě toho musí být rovněž splněny následující podmínky podle pokynů TSE:
-
od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu poraženého k lidské spotřebě na BSE, nesmí podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test (viz bod 24 pokynů TSE),
-
státní podpora na náklady související s testy BSE se vyplácí hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování. Pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE).
(120)
Jak je uvedeno ve 115. a v 116. bodě odůvodnění, jsou splněny všechny podmínky uvedené v pokynech v odvětví zemědělství na období 2000-2006.
(121)
Pokud jde o podmínku týkající se maximální částky 40 EUR za test, Komise uvádí, že tato částka byla v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 překročena. Podle informací poskytnutých Belgií činí souhrn částek přesahujících maximální částku v tomto období 6 619 810,74 EUR. Od 1. července 2004 se celkové náklady na test pohybují pod částkou 40 EUR (viz 64. bod odůvodnění). Belgické orgány uvedly, že tyto částky zahrnují vnitrostátní platby i platby Společenství (viz 58. bod odůvodnění).
(122)
Pokud jde o podmínku, která stanoví, že podpora musí být vyplacena hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování, a že pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka státní podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE), Komise došla k závěru, že tato podmínka je splněna.
(123)
Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, belgické orgány uvedly, že náklady na testy BSE jsou hrazeny přímo laboratořím. Hospodářské subjekty neplatí žádné náklady laboratoří na testy BSE prováděné u skotu. Toto posouzení je v souladu se závěry, které byly učiněny ohledně podobného systému v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 v 95. bodě odůvodnění. Jak je uvedeno výše, jediné náklady, které jsou přeneseny na producenty, jsou náklady na náhradu (viz 93. bod odůvodnění a následující), ale tato část financování testu BSE nepředstavuje podporu. V důsledku toho se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu.
5.4.3 Od 1. ledna 2006
(124)
Pokud jde o období po 1. lednu 2006, Komise se odvolává na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, vzhledem k tomu, že předmětem tohoto rozhodnutí není otázka podpor schválených v uvedeném rozhodnutí.
5.4.4 Závěr
(125)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté za účelem financování testů BSE, které přesahují 40 EUR za test v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 a jejichž celková výše činí 6 619 810,74 EUR, jsou neslučitelné s vnitřním trhem.
5.5 Refundace předběžně financovaného rozpočtu
(126)
Jak je uvedeno výše, testy byly v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 financovány ze státních zdrojů ve výši přesahující maximální částku 40 EUR za test.
(127)
Belgie se rozhodla přikročit k refundaci těchto nadbytečných prostředků prostřednictvím příspěvků vybraných v rámci financování AFSCA od 1. ledna 2006, přičemž tato refundace byla původně rozložena do období 15 let, avšak později bylo od tohoto plánu upuštěno. Důvodem tohoto globálního přístupu je podle belgických orgánů skutečnost, že je obtížné uskutečnit individuální zpětné získání prostředků v praxi, jelikož někteří podnikatelé zemřeli nebo ukončili svou činnost.
(128)
V pozdějším dopise ze dne 6. dubna 2011 belgické orgány uvedly, že agentura AFSCA přikročila k refundaci za pomoci prostředků AFSCA v letech 2005-2006.
(129)
Navržený systém zpětného získání prostředků však není v souladu s požadavky na refundaci v případě protiprávní a neslučitelné podpory. Podle judikatury má totiž refundace za cíl obnovení situace, která existovala na trhu před poskytnutím dotčené podpory. Obnovení dřívějšího je stavu dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní a podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (45). Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky v přiměřené výši stanovené Komisí, od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího účinného navrácení (46). Na základě nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (47), musí být výše úroků vypočtena jako složený úrok. To ale není tento případ. Kromě toho článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že členský stát musí přijmout veškerá opatření s cílem zajistit okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise. Navrácení, tak, jako bylo navrženo a částečně provedeno Belgií, není v souladu s požadavky uvedenými výše a nelze jej považovat za navrácení stanovené článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999.
6. ZÁVĚRY
(130)
Komise došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje podporu.
(131)
Komise dále došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje státní podporu ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. Tato podpora je slučitelná, pokud jde o období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005. Je neslučitelná pro období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004. Neslučitelnou podporu představuje částka přesahující 40 EUR za test a její výše je Belgií odhadnuta na 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komise konstatuje, že Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Od 1. ledna 2003 se na podporu vztahovalo nařízení o výjimce, avšak vzhledem k tomu, že podmínky tohoto nařízení nebyly dodrženy, podpory jsou protiprávní.
(133)
Protiprávní a neslučitelné podpory přesahující maximální částku 40 EUR za test musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Opatření financovaná prostřednictvím náhrad nepředstavují podporu.
2. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a v období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005.
3. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, pokud jde o částky nižší než 40 EUR za test. Částky vyšší než 40 EUR za test jsou neslučitelné s vnitřním trhem a musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis.
4. Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
1. Belgie učiní nezbytné kroky, aby zpětně získala od příjemců protiprávní a neslučitelné podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich navrácení.
3. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Navrácení podpor proběhne neprodleně a v souladu s postupy vnitrostátního práva za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Vrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4 bude okamžité a účinné.
Belgie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předá Belgie Komisi tyto informace:
a)
seznam příjemců, kteří obdrželi podporu uvedenou v čl. 1 odst. 3 a 4, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich obdržel;
b)
celkovou částku (jistinu a úrok), kterou mají příjemci navrátit;
c)
podrobný popis opatření, která již byla přijata nebo která jsou plánována pro splnění tohoto rozhodnutí;
d)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu navrátit.
2. Belgie informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude podpora uvedená v čl. 1 odst. 3 a 4 zcela navrácena.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Belgie na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích z vymáhané podpory, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 27. července 2011.
SKLEP KOMISIJE
z dne 27. julija 2011
o državni pomoči, ki jo je Belgija izvedla za financiranje testiranja na transmisivno spongiformno encefalopatijo (TSE) pri govedu (državna pomoč C 44/08 (ex NN 45/04))
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5457)
(Besedilo v francoskem in nizozemskem jeziku je edino verodostojno)
(2011/678/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe v skladu z navedenim členom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Komisija je po prejetju pritožb januarja in februarja 2004 opravila predhodno preiskavo pomoči, ki jo je Belgija dodelila za pokrivanje stroškov testiranja na transmisivno spongiformno encefalopatijo pri govedu (v nadaljnjem besedilu: testi na BSE).
(2)
Na podlagi teh pritožb je Komisija belgijskim organom 27. januarja 2004 poslala dopis, v katerem je zahtevala podatke o zadevnem ukrepu. Hkrati so belgijski organi v skladu s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) (z dopisom z dne 23. januarja 2004, evidentiranim 28. januarja 2004) priglasili ukrep pomoči za financiranje testiranja na transmisivno spongiformno encefalopatijo (TSE), vpisan pod številko N 54/04.
(3)
Belgijski organi so podatke v pisni obliki poslali Komisiji z dopisoma z dne 6. februarja 2004 in 14. maja 2004, evidentiranima 11. februarja 2004 in 19. maja 2004.
(4)
Komisija je z dopisom z dne 19. julija 2004 obvestila Belgijo, da je ukrep prenesla v evidenco nepriglašenih pomoči pod številko NN 45/04, saj se je izkazalo, da je bil del sredstev že izplačan.
(5)
Belgijski organi in službe Komisije so imeli neuradni sestanek 1. septembra 2004.
(6)
Belgijski organi so Komisiji predložili dodatne podatke z dopisoma z dne 16. septembra 2004 in 22. februarja 2007, evidentiranima 20. septembra 2004 in 22. februarja 2007.
(7)
Komisija je z dopisom z dne 26. novembra 2008 obvestila Belgijo, da bo v zvezi s tem ukrepom sprožila postopek na podlagi člena 108(2) PDEU. Odločitev je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnem ukrepu.
(8)
Belgija je z dopisom z dne 19. decembra 2008, evidentiranim 26. decembra 2008, prosila za podaljšanje roka za odgovor. Ta rok je bil odobren z dopisom z dne 13. januarja 2009. Belgija je pripombe poslala z dopisom z dne 25. februarja 2009, evidentiranim 6. marca 2009.
(9)
Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strani.
(10)
Komisija je z dopisom z dne 17. julija 2009 Belgiji postavila dodatna vprašanja v zvezi z njenimi pripombami. Belgija je z dopisom z dne 4. septembra 2009, evidentiranim 8. septembra 2009, prosila za podaljšanje roka za odgovor. Komisija je odgovor Belgije prejela z dopisom z dne 16. oktobra 2009, evidentiranim 20. oktobra 2009.
(11)
Belgijski organi in službe Komisije so se sestali 2. oktobra 2009 in 30. oktobra 2009.
(12)
Na podlagi teh sestankov je Belgija z dopisom z dne 14. decembra 2009, evidentiranim 16. decembra 2009, poslala dodatne informacije. Belgija je zaradi istočasne preiskave, ki so jo izvajali belgijski organi za konkurenco v zvezi z morebitnimi dogovori med laboratoriji, 21. januarja 2010, 29. septembra 2010 in 17. januarja 2011 prosila za podaljšanje rokov. Komisija je ta podaljšanja rokov odobrila.
(13)
Komisija je 22. februarja 2011 poslala zadnji zahtevek za posredovanje informacij, na katerega so belgijski organi odgovorili z dopisom z dne 6. aprila 2011. Komisija je odobrila dodatno podaljšanje roka, da bi Belgija v odgovorih lahko upoštevala rezultate preiskave svojih organov za konkurenco.
(14)
Belgijski organi so odgovorili z dopisom z dne 19. maja 2011, evidentiranim 25. maja 2011.
2. OPIS
2.1 Zgodovinsko ozadje (4)
(15)
Komisija je januarja 2004 prejela pritožbo v zvezi z osnutkom kraljevega odloka, katerega cilj naj bi bil uvedba davkom podobne dajatve za financiranje testov na BSE.
(16)
Na podlagi te pritožbe so službe Komisije belgijske organe prosile za pojasnila. Belgijski organi so v odgovoru na to zahtevo za posredovanje informacij navedli, da so bili od 1. januarja 2001 testi na BSE obvezni za govedo, starejše od 30 mesecev, in govedo, starejše od 24 mesecev, ki je bilo zaklano v sili. (5) Obenem so priglasili osnutek kraljevega odloka o financiranju testiranja na TSE pri živalih (v nadaljnjem besedilu: kraljevi odlok TSE). Ta osnutek kraljevega odloka je bil evidentiran pod številko N 54/04. Belgijski organi so navedli, da novi osnutek kraljevega odloka spreminja osnutek kraljevega odloka, ki ga je Belgija priglasila leta 2001 in Komisija odobrila z Odločbo N 21/02 z dne 13. februarja 2002 (6), ter drugi osnutek, o katerem so s Komisijo neformalno razpravljali leta 2003. Vendar se ta dva osnutka nista izvajala in sta bila spremenjena z odlokom, priglašenim leta 2004.
(17)
Iz podatkov, ki jih je predložila Belgija, izhaja, da je državna blagajna od 1. januarja 2001 (7) krila stroške testov na BSE (to je stroške jemanja vzorcev in analiz). Od 1. januarja 2002 je belgijski urad za intervencije in nadomestila (Bureau d’Intervention et de Restitution; v nadaljnjem besedilu: urad za intervencije in nadomestila) v pričakovanju politične odločitve o izbranem sistemu financiranja vnaprej plačeval stroške teh testov.
(18)
Belgijski organi so maja 2004 na podlagi nekaterih pripomb služb Komisije v zvezi s priglašenim osnutkom kraljevega odloka (N 54/04) predložili nov osnutek kraljevega odloka, katerega namen je bil odgovoriti na pripombe Komisije in v katerem je bil predviden sistem plačil v višini 10,70 EUR na govedo, ki je bilo pripeljano v klavnico od 1. januarja 2003 in za katero je bilo treba opraviti hitri test na BSE. Belgijski organi so navedli, da so se testi, ki so bili opravljeni in vnaprej plačani v letu 2002, v celoti financirali iz posrednih državnih pomoči, to je iz davkom podobnih dajatev. Poleg tega so belgijski organi navedli, da je od 1. januarja 2003 financiranje iz davkom podobnih dajatev znašalo največ 40 EUR na test. Belgijski organi so predložili podrobne preglednice, v katerih so navedeni stroški testov na BSE od leta 2003, in napoved financiranja teh testov iz davkom podobnih dajatev in plačil. Belgijski organi so navedli, da je bilo predvideno, da se sistem financiranja iz plačil začne izvajati 1. julija 2004, iz davkom podobnih dajatev pa 1. januarja 2005.
(19)
Ker je bilo v priglašenem osnutku kraljevega odloka navedeno, da se je dodeljevanje pomoči in pobiranje davkov izvajalo od 1. januarja 2002, je bil ukrep 19. julija 2004 evidentiran kot nepriglašena pomoč pod številko NN 45/04. Priglasitev, evidentirano pod številko N 54/04, pa je Belgija umaknila.
(20)
Iz podatkov, ki jih je Belgija predložila leta 2004, izhaja, da je bil splošni cilj, da se testi plačajo vnaprej, kasneje pa naj bi se ta znesek povrnil iz dela prispevkov, namenjenega za povračilo vnaprej plačanih testov.
(21)
Belgijski organi so v dopisu z dne 16. septembra 2004 navedli novi osnutek kraljevega odloka, v katerem je ohranjena ideja o plačilu 10,70 EUR za vsako testirano govedo. Celotni znesek, naveden v tem novem osnutku kraljevega odloka, naj bi se uporabil za financiranje testov na BSE pri govedu, zaklanem po začetku veljavnosti tega osnutka. Povračilo zneskov, ki presegajo 40 EUR, kolikor dovoljujejo Smernice Skupnosti za državno pomoč za teste na TSE, poginule živali in klavnične odpadke (8) z dne 24. decembra 2002 (v nadaljnjem besedilu: Smernice TSE), in ki so bili plačani vnaprej po 1. januarju 2003, bi bilo predmet drugega osnutka, ki bo predložen Komisiji in katerega namen bo povračilo teh vnaprejšnjih plačil. Ta kraljevi odlok je bil sprejet 15. oktobra 2004 (9) in je začel veljati 1. decembra 2004.
(22)
Po podatkih, ki so jih predložili belgijski organi, je skupni znesek vnaprej plačanih stroškov, ki presegajo najvišji znesek 40 EUR, v obdobju od 1. januarja 2003 (10) do 30. junija 2004 znašal 15 237 646 EUR. Po navedbah belgijskih organov je bil po 30. juniju 2004 najvišji znesek 40 EUR upoštevan (11).
(23)
Belgijski organi so v istem dopisu z dne 16. septembra 2004 predložili informativna lista v skladu s členom 19 Uredbe Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ustanovitvi ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov (12).
(24)
Ta ukrepa sta bila predmet oprostitev pod številkama XA 53/04 in XA 54/04. Kot je navedeno v točki 19 in naslednjih točkah odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave, se je ukrep, ki je bil oproščen pod številko XA 53/04 in je pokrival vnaprejšnje plačilo testov na BSE (13), pri čemer je bila največja intenzivnost pomoči 40 EUR na test, začel izvajati 1. januarja 2003. Pravna podlaga za ta ukrep je zakon z dne 27. decembra 2002 o izdatkih iz splošnega proračuna za leto 2003. Ukrep, ki je bil oproščen pod številko XA 54/04, določa, da je največja intenzivnost pomoči 33,38 EUR na test, in se je začel izvajati 15. oktobra 2004. Ta ukrep ni časovno omejen. Pravna podlaga zanj je zakon z dne 27. decembra 2003 o izdatkih iz splošnega proračuna za leto 2004.
(25)
Belgijski organi so v istem dopisu z dne 16. septembra 2004 v odgovor na vprašanja služb Komisije navedli, da so morali laboratoriji, izbrani za izvajanje testov, izpolnjevati zelo natančne pogoje za opravljanje zadevnih analiz.
(26)
Belgijski organi so kmalu po dopisih z dne 14. maja 2004 in 16. septembra 2004 priglasili osnutka kraljevih odlokov o financiranju dejavnosti Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige. Cilj teh ukrepov je bil uvedba prispevka in plačila za kritje dejavnosti te agencije. Ukrepa sta bila predmet Odločbe C(2005) 4203 z dne 9. novembra 2005 o državnih pomočeh N 9/05 in N 10/05 (v nadaljnjem besedilu: Odločba N 9/05 in N 10/05), navedene v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave. Ta ukrepa sta bila sprejeta s kraljevim odlokom z dne 10. novembra 2005 o določitvi prispevkov iz člena 4 zakona z dne 9. decembra 2004 o financiranju Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige (14) in s kraljevim odlokom z dne 10. novembra 2005 o plačilih iz člena 5 zakona z dne 9. decembra 2004 o financiranju Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige (15). Navedena kraljeva odloka sta začela veljati 1. januarja 2006. V kraljevem odloku o prispevkih je predvidena razveljavitev kraljevega odloka z dne 15. oktobra 2004, navedenega v uvodni izjavi 21.
(27)
Dejansko kraljevi odlok o plačilih predvideva, da bo morala klavnica plačati 10,70 EUR na testirano govedo ali kopitarja. Kraljevi odlok o prispevkih pa predvideva delno financiranje testov na BSE, ki ga krijejo različni sektorji. Skupni strošek testa na BSE je 44,08 EUR, od tega 12 EUR za odvzem vzorca (kar v višini 10,70 EUR financira klavnica v skladu s kraljevim odlokom o plačilih, 1,30 EUR pa se financira iz prispevkov) in 32,08 EUR, ki se financirajo iz prispevkov in jih Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige neposredno izplača laboratorijem. Komisija je v Odločbi N 9/05 in N 10/05 ugotovila, da financiranje Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige iz plačil ni državna pomoč, da financiranje celovitih naključnih pregledov iz pavšalnih prispevkov ni državna pomoč, da je delno financiranje stroškov testov na BSE iz prispevkov združljiva državna pomoč in da je financiranje stroškov drugih testov/pregledov, povezanih s proizvodnjo/trženjem, združljiva državna pomoč.
(28)
Komisija je decembra 2006 Belgiji poslala nova vprašanja v zvezi z zadevo NN 45/04. Vprašanja so se nanašala zlasti na povračilo zneskov, izplačanih kot vnaprejšnje plačilo od 1. januarja 2003.
(29)
Belgijski organi so v odgovoru z dne 22. februarja 2007 navedli, da so nameravali 15 let izvajati celovito povračilo vseh izdatkov, povezanih z analizami na BSE. V praksi je bil sistem solidarne izterjave uveden z novim sistemom financiranja Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige. Od 1. januarja 2006 vsak izvajalec Zvezni agenciji za varnost prehranjevalne verige plačuje prispevek, ki je delno namenjen vračilu preteklih stroškov, povezanih z vnaprejšnjimi plačili testov na BSE. Prav tako prispevajo v ta sistem vsi aktivni izvajalci, ki so v obravnavanem obdobju imeli govedo.
2.2 Vsebina pritožb zoper osnutek kraljevega odloka TSE
(30)
V pritožbah glede kraljevega odloka TSE je navedeno, da se prispevek plača za vse vrste živali, zaklane v belgijskih klavnicah, in velja tudi za uvožene proizvode. En pritožnik je trdil, da precejšen odstotek živali, zaklanih v belgijskih klavnicah, prihaja iz drugih držav članic. Po navedbah pritožnikov prispevek diskriminira uvožene živali, ker se prihodki porabijo za vračilo stroškov testov na BSE pri belgijskem govedu.
2.3 Dvomi Komisije ob sprožitvi formalnega postopka preiskave
(31)
Uvodoma je treba opozoriti, da sprožitev formalnega postopka preiskave zadeva pomoč pri financiranju testiranja na TSE pri živalih v Belgiji od 1. januarja 2001 in mehanizme financiranja teh pomoči, razen pomoči, ki jih je Komisija zaradi njihove združljivosti z notranjim trgom odobrila z odločbo. Konkretno to pomeni, da se ne bo ocenjevala združljivost pomoči, odobrenih z Odločbo N 9/05 in N 10/05 (ki se nanašajo na prispevke in plačila, s katerimi se financira Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige), s pravili o državni pomoči, ki so veljala v času dodelitve pomoči. Zato se ta sklep nanaša samo na pomoči, ki so financirale teste na BSE v obdobju 2001-2006, in na njihov sistem financiranja, ker so se v tem obdobju pomoči za teste na BSE plačevale vnaprej in ker je povračilo teh vnaprejšnjih plačil potekalo več let.
(32)
Zaradi jasnosti je treba opozoriti na terminološko razliko med plačilom in prispevkom. Po eni strani obstajajo dajatve ali plačila, ki pokrivajo stroške opravljene storitve. V zadevnem primeru znašajo 10,70 EUR in se pobirajo od 1. decembra 2004 na podlagi kraljevega odloka TSE in nato na podlagi kraljevega odloka o plačilih, s katerimi se financira Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige. Po drugi strani obstajajo prelevmani ali prispevki, ki jih na podlagi kraljevega odloka z dne 10. novembra 2005 pobira Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige, plačati pa jih morajo kmetijska gospodarstva na belgijskem ozemlju, razdeljena na 7 sektorjev (glej uvodno izjavo 29 Odločbe N 9/05 in N 10/05).
(33)
Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovila, da se v Belgiji ukrepi pomoči za financiranje testov na BSE financirajo in so se financirali iz subvencij ter sistema davkom podobnih dajatev, ki ga sestavljajo plačila in prispevki. Del prihodkov iz teh plačil in prispevkov naj bi bil namenjen za povračilo vnaprejšnjih plačil testov.
(34)
Komisija je naštela več težav in navedla, da nima dovolj podatkov za dokončno oceno zadevnih ukrepov. Prvič, postavljalo se je vprašanje glede obstoja ugodnosti za prejemnike storitev. Ni bilo namreč jasno, ali so plačila za teste na BSE pokrivala tisti del stroška testov, ki ga ni pokrivala združljiva državna pomoč. Nista bila znana ne natančni strošek teh testov ne vir dodatnega financiranja, če plačila ne bi zadoščala za kritje skupnih stroškov testov na BSE. Prav tako ni bilo ugotovljeno, ali so pogoji, pod katerimi je Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige zagotavljala storitve, ustrezali tržnim cenam, zlasti ker belgijski organi niso jasno navedli, da so bili laboratoriji izbrani z odprtim in preglednim postopkom.
(35)
Drugič, mehanizem prelevmanov ni bil jasen. Zlasti upravičenci in plačniki niso bili jasno opredeljeni in mehanizem povračila vnaprej plačanih stroškov testov na BSE ni bil jasen. Dodatna vprašanja so se postavljala v zvezi s pogoji, ki jih morajo izpolnjevati davkom podobne dajatve, da štejejo za skladne s pravili o državni pomoči, zlasti glede oprostitve plačila davkom podobnih dajatev za uvožene proizvode in vprašanj, ali so izvoženi proizvodi imeli koristi od ukrepa pomoči, ki se financira iz davkov, in ali so dajatve vplivale na ceno končnih proizvodov, saj jo določajo spremembe v ponudbi in povpraševanju na prostem trgu.
3. PRIPOMBE BELGIJE
(36)
Komisija je pripombe Belgije, s katerimi odgovarja na dvome, ki jih je Komisija navedla v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, prejela 27. februarja 2009. Povzeti jih je mogoče v naslednjih točkah:
3.1 Opredelitev financiranja testov na BSE kot državne pomoči
(37)
Belgija takoj nasprotuje opredelitvi Komisije, da je financiranje testov na BSE državna pomoč, saj so ti testi obvezni. Belgija namreč trdi, da je obvezno izvajanje testov na BSE določeno z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (16) zaradi varovanja javnega zdravja. V podporo svoji trditvi navaja dve sodbi (17), v katerih je Sodišče presodilo, da stroškov pregledov, ki se izvajajo zaradi varovanja javnega zdravja, ni mogoče šteti za nadomestilo za storitev in da morajo organi sami kriti te stroške. Belgija priznava, da se zadevni sodbi nanašata na prosti pretok blaga in ne na državne pomoči, vendar meni, da je sklepanje mogoče prenesti na področje državnih pomoči.
(38)
Poleg tega Belgija navaja, da se država članica, ker Uredba (ES) št. 999/2001 ne določa, da morajo stroške pregledov kriti podjetja, lahko odloči za „običajen“ sistem financiranja testov na BSE. Zato Belgija meni, da je treba merilo selektivnosti za državne pomoči presojati glede na ta običajni sistem (18). O državnih pomočeh bi lahko govorili le, če bi bili nekateri sektorji ali podjetja obravnavani ugodneje, kot bi bili v običajnem sistemu, ki ga je izbrala Belgija. Belgija navaja, da se zdi, da Komisija meni, da morajo praviloma stroške nositi kmetje, kar pa ne izhaja iz veljavnih predpisov. Če različni sistemi financiranja testov na BSE lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, je po mnenju Belgije to treba rešiti z usklajevanjem zakonodaj (19), vendar pa to nikakor ni vprašanje državnih pomoči. Belgija navaja tudi sodbo GEMO (20), vendar meni, da to ne spreminja njenega pristopa v obravnavanem primeru. Belgija v dopisu z dne 16. oktobra 2009 ponovno navaja, da se ne strinja z opredelitvijo, ki jo je Komisija navedla v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, da gre za državno pomoč. Vendar je Belgija v duhu sodelovanja sprejela logiko Komisije, da bi pojasnila vprašanja, navedena v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave.
3.2 Opredelitev plačila
(39)
Belgija meni, da se plačilo v znesku 10,70 EUR na testirano govedo ne sme šteti za državno pomoč.
(40)
Po njenem mnenju bi o državnih pomočeh lahko govorili le, če se enemu ali več podjetjem dodeli ugodnost. Pri plačilu je zato mogoče govoriti o prednosti le, če je prejeta ugodnost višja od plačanega zneska. Če organi delno financirajo teste na BSE, je kmetova končna ugodnost enaka strošku testa, od katerega se odšteje kmetovo plačilo.
(41)
Belgija sklepanje nadaljuje s trditvijo, da bi v primeru vračila to pomenilo, da se od kmeta zahteva višji skupni znesek. Če je namreč treba povrniti celotni znesek testa, bi to pomenilo, da se na koncu ta strošek prišteje znesku že poravnanega plačila.
(42)
Belgija poudarja, da sodna praksa Sodišča obravnava vprašanje državnih pomoči le, če se prihodki iz dajatev uporabljajo tako, da koristijo določeni skupini in take koristi ne prinašajo vsem, ki so dajatev plačali (21). V obravnavanem primeru morajo 10,70 EUR na testirano govedo plačati gospodarski subjekti, ki se ukvarjajo s proizvodnjo govejega mesa. Teh 10,70 EUR, ki se porabijo za test, zanje ni nikakršna gospodarska prednost, zato jih ni mogoče šteti za državno pomoč v smislu člena 107 PDEU.
(43)
Po mnenju Belgije je Komisija podobno sklepala v Odločbi N 9/05 in N 10/05. Belgija navaja, da v tej odločbi plačilo v znesku 10,70 EUR ni bilo opredeljeno kot državna pomoč (glej uvodno izjavo 98 Odločbe). Podobno je sklepala tudi v Odločbi N 21/02, v kateri dela stroškov testov na BSE, ki so se delno financirali iz sektorskih dajatev, ni štela za državno pomoč.
(44)
Belgijski organi so v dopisu z dne 16. oktobra 2009 navedli, da gre plačilo v breme kmeta in da zadeva del ekonomskih stroškov testov na BSE. Belgija je na vprašanje Komisije, ali znesek plačila ustreza dejanskemu ekonomskemu strošku storitev, ki jih opravljajo laboratoriji, odgovorila, da se plačilo nanaša samo na del stroškov testov na BSE, kot je navedeno v Odločbi N 9/05 in N 10/05. Sklepanje Komisije v uvodnih izjavah od 61 do 66 te odločbe, v katerih je ugotovila, da so stroški opravljenih storitev in znesek plačil enakovredni, se je nanašalo na druge storitve in ne na teste na BSE. Belgija ponovno navaja, da je bilo v Odločbi N 9/05 in N 10/05 v zvezi s testi na BSE ugotovljeno, da je storitev v obliki testov na BSE državna pomoč, vendar znesek plačila (to je 10,70 EUR) ni državna pomoč in ga je treba odšteti od stroška testov.
3.3 Neobstoj prekomernega nadomestila in skladnost cen testov s tržnimi cenami
(45)
Belgija se sklicuje na točko 132 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007-2013 (22) (v nadaljnjem besedilu: Kmetijske smernice 2007-2013), v katerih je navedeno, da je 40 EUR na test „zdaj nekako najugodnejša cena za te teste v Skupnosti“. Od julija 2005 so cene, ki jih predlaga Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige, nižje od 40 EUR. Po mnenju belgijskih organov to kaže, da so cene v Belgiji skladne s tržnimi cenami. Komisija je v Odločbi N 9/05 in N 10/05 ugotovila, da so bili laboratoriji izbrani z odprtimi, preglednimi in nediskriminatornimi postopki ter da izvajalcev storitev (to je laboratorijev) ni mogoče šteti za prejemnike državnih pomoči. Od takrat se položaj ni spremenil. Poleg tega belgijski organi za konkurenco trenutno preiskujejo sporazume med laboratoriji glede cen testov na BSE. To po mnenju belgijskih organov jasno kaže, da laboratorijem nikakor ne nameravajo plačevati previsoke cene. Belgijski organi so v dopisu z dne 16. oktobra 2009 navedli, da bo potekala preiskava morebitnega sporazuma med laboratoriji glede cen in da bi preiskava načeloma morala biti končana v prvem četrtletju 2010.
3.4 Izvozni ali uvozni prelevman
(46)
Belgijski organi navajajo, da se prispevki in plačila niso nikdar uporabljali za uvoz ali izvoz. Prispevek morajo plačati samo podjetja s sedežem v Belgiji, plačilo v višini 10,70 EUR pa se plača samo za govedo, zaklano v Belgiji in starejše od 30 mesecev.
(47)
Belgija poudarja, da je Komisija te ukrepe že preučila v Odločbi N 9/05 in N 10/05 ter ugotovila, da prispevki ne diskriminirajo uvoženih ali izvoženih proizvodov ter da niso v nasprotju z določbami Pogodbe.
3.5 Neobstoj mehanizma, s katerim klavnice plačilo prenesejo na proizvajalce ali druge udeležence na trgu
(48)
Belgijski organi navajajo, da klavnice prenašajo strošek plačila na stranke, tako kot vsako običajno podjetje svoje stroške prenese na kupce. Zato ta prenos prevzamejo običajni tržni mehanizmi. Poleg tega je običajna praksa, da se strošek plačila ločeno navede na računih, izdanih proizvajalcem. V zvezi s tem Belgija navaja uvodni izjavi 93 in 95 Odločbe N 9/05 in N 10/05, v katerih je navedeno, da se šteje, da so merila iz točke 25 Smernic TSE izpolnjena.
3.6 Opredelitev prejemnikov kot mala in srednje velika podjetja (v nadaljnjem besedilu: MSP)
(49)
Belgija navaja, da so vsi kmetje v Belgiji MSP na podlagi naslednjih pogojev: imajo zaposlenih manj kot 250 oseb, njihov letni promet ne presega 40 milijonov EUR ali njihova skupna letna bilanca stanja ne presega 27 milijonov EUR in 25 % podjetja ali več ni v lasti drugih podjetij, ki niso MSP.
3.7 Pripombe v zvezi z združljivostjo pomoči v treh obdobjih, opredeljenih v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (od 2001 do 2003, od 2003 do 2007, po letu 2007)
(50)
Belgija v zvezi z obdobjem od 1. januarja 2001 do 1. januarja 2003 nima posebnih pripomb, saj Komisija v uvodni izjavi 80 odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave sama ugotavlja verjetno združljivost. Belgija kljub temu navaja, da pomoči niso presegle 100 % nastalih stroškov in da lahko po potrebi predloži več podatkov.
(51)
Vendar Belgija poudarja, da so ti podatki predloženi le podredno, saj je njeno prvotno stališče, da v obravnavanem primeru ne gre za državne pomoči, ker Belgija odloča, kako bo financirala teste na BSE.
(52)
Belgija za obdobje od 1. januarja 2003 do 1. januarja 2007 navaja, da ni bila izplačana nobena pomoč, ki bi presegla 100 % stroškov testa. Belgija se sklicuje na Odločbo N 9/05 in N 10/05, v kateri je bilo to vprašanje že obravnavano.
(53)
Belgija v obdobju, ki se začne 1. januarja 2007, ni nikdar dodelila pomoči, ki bi presegala 40 EUR, saj so bili stroški testov nižji od 40 EUR.
(54)
Belgija svojim pripombam prilaga podroben časovni razpored ukrepov, sprejetih v okviru financiranja testov na BSE. Ker so ti podatki večinoma povzeti v opisnem delu tega sklepa, časovni razpored v tem oddelku ni povzet v celoti. Kljub temu bodo nekateri podatki povzeti v nadaljevanju.
(55)
Časovni razpored financiranja testov na BSE:
-
od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001: teste v celoti financira državna blagajna,
-
od 1. januarja 2002 do 30. junija 2004: teste vnaprej plačuje urad za intervencije in nadomestila. Skupni znesek vnaprejšnjih plačil urada za intervencije in nadomestila je 67 156 527,65 EUR,
-
od 1. julija 2004 do 30. novembra 2004: teste vnaprej plačuje Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige,
-
od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005: plačilo 10,70 EUR na testirano govedo na podlagi kraljevega odloka z dne 15. oktobra 2004 z dodatnim financiranjem Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige iz njenih rezerv in vračljivih predplačil iz državne blagajne,
-
od 1. januarja 2006: financiranje iz plačila 10,70 EUR na testirano govedo in prispevkov, naloženih 7 različnim sektorjem (23). Ti prispevki so namenjeni tudi povračilu stroškov testov na BSE, ki so bili plačani vnaprej od 1. januarja 2002. Nato je bil od 1. januarja 2008 znesek plačila popravljen na 11,07 EUR.
(56)
Cene testov na BSE:
(v EUR)
Obdobje
Skupni strošek testov (24)
Znesek plačila
1. 1. 2001-31. 1. 2001
111,81
/
1. 2. 2001-31. 3. 2001
89,50
/
1. 4. 2001-31. 12. 2001
64,71
/
1. 1. 2002-15. 3. 2002
64,74
/
16. 3. 2002-31. 12. 2003
63,45
/
1. 1. 2004-15. 1. 2004
63,42
/
16. 1. 2004-30. 6. 2004
53,88
/
1. 7. 2004-30. 11. 2004
43,44
/
1. 12. 2004-31. 12. 2004
43,44
10,70
1. 1. 2005-30. 6. 2005
43,47
10,70
1. 7. 2005-31. 12. 2005
38,62
10,70
1. 1. 2006-30. 9. 2006
40,35
10,70
1. 10. 2006-31. 12. 2006
39,32
10,70
1. 1. 2007-31. 12. 2007
39,35
10,70
1. 1. 2008-31. 12. 2008
39,38
11,07
3.8 Odgovori na dodatna vprašanja Komisije
(57)
Belgija je v dopisu z dne 16. oktobra 2009 odgovorila na vprašanja, ki jih je Komisija postavila 24. julija 2009, to je po tem, ko je Belgija predložila svoje pripombe. Najprej je Belgija ponovila svoje stališče, da državi članici ni treba določiti, da morajo stroške testov na BSE nositi gospodarski subjekti. Ker gre za stroške varovanja javnega zdravja, se stroški pregledov, ki jih naložijo javni organi, ne morejo šteti za nadomestilo za storitev in jih ni mogoče naložiti gospodarskim subjektom. Vendar se je zaradi sodelovanja odločila odgovoriti na vprašanja Komisije in sprejeti logiko iz odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave.
(58)
Belgija je v zvezi z delom, ki ga financira Skupnost, potrdila, da je vključen v podatke, ki jih je že sporočila.
(59)
Nato je Belgija v zvezi z obdobjem od 30. junija 2004 do 31. decembra 2005 navedla, da je financiranje izvajala Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige s sredstvi, s katerimi je razpolagala in ki jih je prevzela od prejšnjih subjektov, iz katerih izhaja. V tem obdobju ni bilo davkom podobnih dajatev.
(60)
Komisija je postavila vprašanja o povezavi zneska 15 237 646 EUR z zneskom 67 156 527,65 EUR, omenjenim v pripombah Belgije (glej uvodno izjavo 55). Belgija je odgovorila, da je znesek 15 237 646 EUR v celoti del zneska 67 156 527,65 EUR. Poleg tega so belgijski organi navedli, da nameravajo preveriti pravilnost izračuna navedenega zneska.
(61)
Belgija je v zvezi s plačili navedla, da so bremenila kmete in niso mogla biti državna pomoč. Belgija se v zvezi s tem sklicuje na Odločbo N 9/05 in N 10/05, v kateri je bilo navedeno, da je državna pomoč samo 33,38 EUR od skupne cene 44,08 EUR. Znesek 10,70 EUR ni državna pomoč, zato je bil pri oceni skladnosti z največjo intenzivnostjo pomoči 40 EUR na test odštet od cene testa.
(62)
Belgija je za vsak primer navedla, da je edina razlika v primerjavi s sistemom, ki ga je Komisija odobrila v Odločbi N 9/05 in N 10/05, popravek zneska plačila z 10,70 EUR na 11,07 EUR.
(63)
Belgija je v dopisu z dne 1. decembra 2009 sporočila popravke podatkov, ki jih je že predložila in se nanašajo na število opravljenih testov. Navedla je, da novi podatki nadomestijo podatke, ki so bili predloženi v dopisih pred odločitvijo o sprožitvi formalnega postopka preiskave in po njej.
(64)
Razlog za te spremembe je, da je bilo prej upoštevano napačno število vzorcev. Prvi izračuni so namreč temeljili na teoretičnem številu treh vzorcev na uro, medtem ko so na terenu dejansko odvzeli 12 vzorcev na uro. Posledica večjega števila testov na uro je nižji strošek odvzema vzorca, zato je nižji tudi skupni strošek testa, saj je del stroška testa urna postavka, ki je nižja zaradi večjega števila odvzetih vzorcev na uro. Poleg tega je bilo število zaklanih živali v letih 2003 in 2004 nižje, kot je navedeno v prejšnjih podatkih. Podatki, ki jih je Belgija navedla v dopisu z dne 1. decembra 2009, so podatki za govedo, zaklano za prehrano ljudi, ki jih je sporočila Komisiji za leti 2003 in 2004.
(v EUR)
2003
Strošek laboratorija
Veterinarska urna postavka
Strošek odvzema vzorca
Strošek kompleta za testiranje
Skupni strošek
Pomoč
40 EUR/test
Januar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Februar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Marec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
April
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Maj
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Junij
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Julij
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Avgust
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
September
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Oktober
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
November
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
December
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(v EUR)
2004
Strošek laboratorija
Veterinarska urna postavka
Strošek odvzema vzorca
Strošek kompleta za testiranje
Skupni strošek
Pomoč
40 EUR/test
1.-15. januar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. januar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Februar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Marec
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
April
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Maj
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Junij
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Julij
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Avgust
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
September
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Oktober
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
November
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
December
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Na podlagi preglednice iz uvodne izjave 64 Belgija sklepa, da je skupni strošek testov na BSE od 1. julija 2004 nižji od 40 EUR.
(66)
Na tej podlagi so belgijski organi predložili tudi popravek preglednice, ki so jo predložili pred sprožitvijo formalnega postopka preiskave in je povzeta v uvodni izjavi 25 odločitve o sprožitvi. Pri zadnjih podatkih so navedene dejanske številke in ne več ocene. Iz teh podatkov izhaja, da skupni vnaprej plačani znesek ni 15 237 789,90 EUR, kot je bilo ocenjeno prej, temveč 6 619 810,74 EUR.
Obdobje
Cena testa (v EUR)
Število testov
Skupaj (v EUR)
1. 1. 2003-
15. 1. 2004
Posredna državna pomoč
40,00
373 550
14 942 015,90
Strošek testa 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Skupaj
71,08
373 550
20 701 540,44
16. 1. 2004-
30. 6. 2004
Posredna državna pomoč
40,00
160 551
6 422 043,10
Dajatev
22,02
160 551
860 286,19
Skupaj
62,02
160 551
7 282 329,29
1. 1. 2003
30. 6. 2004
Skupaj proračun za vnaprejšnja plačila nad najvišjim zneskom 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgija tudi navaja, da se, če bi preiskava belgijskih organov za konkurenco pokazala, da so bile cene, ki so jih laboratoriji zaračunavali za teste na BSE, višje zaradi morebitnega nezakonitega sporazuma med laboratoriji, zavezuje, da bo izterjala preveč plačane zneske in, če bi bilo treba, sprožila sodne postopke pred pristojnimi sodišči.
(68)
Belgijski organi so v dopisu z dne 6. aprila 2011 znova potrdili, da se je plačilo 10,70 EUR nanašalo samo na test na BSE in da je ta znesek plačal prejemnik, ki je v tistem trenutku od testa dejansko imel korist, ni pa bilo namenjeno povračilu predhodnih vnaprej plačanih testov na BSE.
(69)
Belgijski organi so v istem dopisu z dne 6. aprila 2011 navedli, da je skupni znesek, ki ga je urad za intervencije in nadomestila plačal vnaprej, 67 156 527,65 EUR. Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige je ta znesek delno povrnila, kot sledi:
Povračila Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Povračila ni bilo (prošnji za odlog povračila s plačilom obresti je bilo ugodeno)
2008
194 901 EUR (obresti na odlog povračila)
Po letu 2008
Nič več povračil uradu za intervencije in nadomestila - programski zakon z dne 22. 12. 2008
Ostane za povračilo
58 202 323 EUR
(70)
Belgija je navedla, da je vlada ustavila povračila vnaprejšnjih plačil uradu za intervencije in nadomestila, zato bodo povrnjeni zneski izkazani v pozitivnem saldu Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige. Ta saldo je treba šteti za povračilo stroškov testov na BSE.
(71)
V zvezi s tem, da proizvajalec plača strošek testov na BSE, je Belgija znova potrdila, da ne obstaja poseben sistem, v katerem bi klavnice proizvajalcu morale zaračunati znesek plačila za test na BSE, ampak da se to dogaja samo od sebe. Belgija je predložila nekaj primerov računov, iz katerih je jasno razvidno, da je znesek tega plačila ločena postavka na računu. Gre za potrdilo o nakupu, ki ga klavnica izda proizvajalcu, na katerem se znesek plačila odšteje od skupnega zneska, ki ga mora klavnica plačati proizvajalcu za nakup živali. Belgija trdi, da je to dokaz, da je proizvajalec končni dolžnik za plačilo testa na BSE Zvezni agenciji za varnost prehranjevalne verige.
(72)
Belgijski organi so v zadnjem dopisu z dne 25. maja 2011 navedli, da bi bili zneski pomoči lahko predmet kumulativne uporabe de minimis pomoči, kot je določeno v Uredbi Komisije (ES) št. 1860/2004 z dne 6. oktobra 2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za de minimis pomoči v kmetijskem in ribiškem sektorju (25), in združljive pomoči v znesku 40 EUR na test v obdobju veljavnosti te uredbe.
4. PRIPOMBE TRETJIH STRANI
(73)
Komisija v tem postopku ni prejela pripomb zainteresiranih tretjih strani.
5. OCENA
5.1 Ocena o obstoju pomoči
(74)
Belgija je v pripombah na odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave uvodoma navedla, da meni, da države članice financirajo strošek testov na BSE, ker so testi obvezni in ker noben predpis Skupnosti ne zahteva, da morajo strošek pregledov nositi podjetja. Vendar je iz Kmetijskih smernic 2007-2013 in prakse Komisije jasno razvidno, da lahko različno visoki stroški testov povzročijo izkrivljanje konkurence in da večina držav daje pomoči za pokrivanje cene teh testov, zato je treba urediti intenzivnost pomoči, da se omejijo izkrivljanja konkurence, ki jih povzročajo te pomoči. Zlasti v Smernicah TSE je jasno navedeno, da pomoči, ki jih dajejo države, predstavljajo tveganje za izkrivljanje konkurence. V točki 24 Smernic TSE je na primer navedeno, da „od 1. januarja 2003 pri obveznem testiranju goveda, zaklanem za prehrano ljudi, na BSE, skupna neposredna in posredna državna pomoč, vključno s plačili Skupnosti, ne sme biti več kot 40 evrov na test. Obveznost testiranja je lahko določena v zakonodaji Skupnosti ali posameznih držav.“ Države članice so prejele te smernice skupaj s pozivom, naj sprejmejo ustrezne ukrepe in svoje ureditve uskladijo s temi smernicami. V Kmetijskih smernicah 2007-2013 je enaka opredelitev državne pomoči za teste na BSE povzeta v točki 132(f) in naslednjih. Poleg tega je treba poudariti, da se belgijski organi niso pritožili zoper Odločbo N 9/05 in N 10/05, v kateri je del financiranja testov na BSE opredeljen kot pomoč, kar implicitno pomeni, da so belgijski organi sprejeli opredelitev pomoči za financiranje testov na BSE kot državno pomoč.
(75)
Iz teh elementov lahko ugotovimo, da Belgija za to, da izpodbija opredelitev pomoči za financiranje testov na BSE kot državno pomoč, ker so testi obvezni, nima nobene podlage, saj gre za besedila, ki veljajo in se uporabljajo že leta.
(76)
Zato Komisija presoja zadevne ukrepe z vidika člena 107 PDEU. Člen 107(1) PDEU določa, da je, razen če Pogodba ne določa drugače, vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(77)
Da bi ukrep spadal na področje uporabe člena 107(1) PDEU, morajo biti kumulativno izpolnjeni naslednji štirje pogoji: 1) financirati ga mora država ali se mora financirati iz državnih sredstev in ga mora biti mogoče pripisati državi; 2) selektivno mora zadevati nekatera podjetja ali sektorje proizvodnje; 3) vsebovati mora gospodarsko prednost za podjetja prejemnike; 4) prizadeti mora trgovino v Uniji in izkrivljati konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljal.
(78)
V naslednjih uvodnih izjavah bomo ta štiri merila uporabili za ukrepe, ki bi bili lahko državna pomoč.
(79)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 55, se je za financiranje stroškov testov na BSE uporabljalo več sistemov financiranja. Ta sklep pri proučitvi merila prisotnosti državnih sredstev razlikuje med različnimi načini financiranja testov na BSE.
5.1.1 Prisotnost državnih sredstev
5.1.1.1 Od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001
(80)
V obdobju od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001 je stroške testov na BSE v celoti financirala državna blagajna. Nobenega dvoma ni, da gre v tem primeru za financiranje iz državnih sredstev.
5.1.1.2 Od 1. januarja 2002 do 30. junija 2004
(81)
V naslednjem obdobju, to je od 1. januarja 2002 do 30. junija 2004, je teste v pričakovanju strukturne rešitve za njihovo financiranje vnaprej plačeval urad za intervencije in nadomestila. Urad za intervencije in nadomestila je zvezna javna ustanova, ki je pravna oseba, nastala pa je s preoblikovanjem nekdanjega belgijskega urada za gospodarstvo in kmetijstvo (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture - OBEA) in oddelka za kmetijstvo pri nekdanjem centralnem uradu za kvote in licence (Office Central des Contingents et Licences - OCCL). Gre za paradržavni organ kategorije B pod okriljem ministra za kmetijstvo in srednji sloj (Ministre de l’Agriculture et des Classes Moyennes). Urad za intervencije in nadomestila je plačilna agencija, akreditirana v okviru skupne kmetijske politike, ki jo financira EKUJS (26). Prav tako lahko opravlja naloge, ki izhajajo iz kmetijske politike zvezne ali regionalnih vlad. Da urad za intervencije in nadomestila lahko uravnoteži svoj upravni proračun, ima dodeljena proračunska sredstva v proračunu svojega nadzornega organa na zvezni ravni (zvezna javna uprava za gospodarstvo - Service public fédéral Économie) in določene lastne prihodke (prihodki iz nekaterih plačil in omejenih naložb). Glede na navedeno je financiranje preko urada za intervencije in nadomestila financiranje iz državnih sredstev.
5.1.1.3 Od 1. julija 2004 do 30. novembra 2004
(82)
Od 1. julija 2004 do 30. novembra 2004 je teste vnaprej plačevala Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige. Zakonodaja, ki je takrat veljala (predvsem zakon z dne 4. februarja 2000 o ustanovitvi Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige (27), je določala, da se ta agencija financira iz različnih virov, kot so prihodki iz dajatev, taks in plačil, upravne globe, priložnostni prihodki, darila in volila (28). Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige je javna ustanova, ki je pravna oseba in je uvrščena v kategorijo A, določeno z zakonom z dne 16. marca 1954 o nadzoru nad določenimi organizacijami v javnem interesu (29). Zato iz navedenega izhaja, da je Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige izvajala plačila iz državnih sredstev in da je o dodelitvi plačil odločal javni organ, ker je bila Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige hierarhično podrejena ministru, pristojnemu za javno zdravje.
5.1.1.4 Od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005
(83)
V obdobju od 1. decembra 2004 (začetek veljavnosti kraljevega odloka z dne 15. oktobra 2004) do 31. decembra 2005 (začetek veljavnosti kraljevih odlokov z dne 10. novembra 2005) so se testi financirali s plačilom 10,70 EUR na testirano govedo in z dodatnim financiranjem Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige iz njenih rezerv in vračljivih predplačil iz državne blagajne.
(84)
Del financiranja, ki gre iz lastnih sredstev Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige, so državna sredstva (glej uvodno izjavo 82).
(85)
Pri vprašanju, ali so plačila državna sredstva, lahko gre za državna sredstva, če se izkaže, da plačila ne pokrivajo vseh dejanskih stroškov, ki naj bi jih poplačala. Če namreč plačilo ni enako strošku opravljene storitve, so presežki državna sredstva, s katerimi državni organ, ki so mu plačila nakazana, lahko razpolaga. Zato je pomembno, da se preveri, ali so plačila Zvezni agenciji za varnost prehranjevalne verige za teste na BSE res plačila za storitve, ki jih je ta agencija dejansko opravila za podjetja, in ali so temeljila na tržnih cenah ali ne (glej uvodno izjavo 54 odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave). To vprašanje je obravnavano v nadaljevanju pri proučitvi pojma prednost.
5.1.1.5 Po 1. januarju 2006
(86)
V zvezi z obdobjem po začetku veljavnosti kraljevih odlokov z dne 10. novembra 2005, to je obdobjem, ki se začne 1. januarja 2006, je treba proučiti, ali so plačila in prispevki, določeni s tema odlokoma, državna sredstva. To vprašanje je že bilo proučeno v Odločbi N 9/05 in N 10/05. V njeni uvodni izjavi 44 je na splošno navedeno, da so prispevki državna sredstva in da so plačila lahko državna sredstva, če se izkaže, da plačila ne pokrivajo vseh dejanskih stroškov, ki naj bi jih poplačala. Testi na BSE so se delno financirali iz plačil in delno iz prispevkov. V Odločbi N 9/05 in N 10/05 je bilo ugotovljeno, da delno financiranje stroškov testov na BSE iz plačil ni državna pomoč in da je financiranje iz prispevkov združljiva državna pomoč. Kot je navedeno v uvodni izjavi 34 odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave, pomoči, ki jih je Komisija odobrila z odločbo, niso predmet tega sklepa, zato ne bodo ponovno proučene.
(87)
Vendar se je ob upoštevanju podatkov, ki jih je Belgija predložila po sprožitvi formalnega postopka preiskave, izkazalo, da je bil del prihodkov iz prispevkov v letih 2005 in 2006 uporabljen za povračilo vnaprej plačanih testov na BSE, ki so presegli 40 EUR, v obdobju od 1. januarja 2003 do 1. decembra 2004. To pa v Odločbi N 9/05 in N 10/05 ni bilo navedeno. Posledično se je del prispevkov uporabil za financiranje testov na BSE, ki so bili opravljeni v obdobju od 1. januarja 2003 do 1. decembra 2004, da se od kmetov - vendar ne posamično - izterjajo vnaprej plačani zneski za obvezne teste na BSE, ki so presegali najvišji znesek 40 EUR.
(88)
Dodelitev dela prihodkov iz teh prispevkov za povračilo vnaprej plačanih testov nikakor ne spremeni opredelitve državnih sredstev iz Odločbe N 9/05 in N 10/05.
5.1.2 Selektivna prednost za podjetje
(89)
Pri proučitvi obstoja prednosti je treba razlikovati med ukrepi, ki se financirajo iz državnih sredstev, vključno s prispevki, in ukrepi, ki se financirajo iz plačil.
(90)
V zvezi z ukrepi, ki se financirajo iz državnih sredstev, vključno s prispevki, je Komisija vedno menila (30), da je treba, če država financira stroške obveznih pregledov v zvezi s proizvodnjo in trženjem proizvodov, to šteti za selektivno prednost za podjetja (31). Država je namreč zmanjšala obveznosti, ki običajno bremenijo proračun podjetja. Iz navedenega je mogoče sklepati, da kmetje, klavnice in drugi subjekti, ki predelujejo, pretovarjajo, prodajajo ali tržijo proizvode iz goveda, za katero so na podlagi zakonodaje, ki je veljala v zadevnem obdobju, obvezni testi na BSE, opravljajo gospodarsko dejavnost in so z državnim financiranjem testov na BSE od 1. januarja 2001 uživali državno pomoč.
(91)
Trditev Belgije (glej uvodno izjavo 37 in naslednje), da je financiranje testov na BSE obvezno zaradi varovanja javnega zdravja in da država članica določi običajni sistem financiranja testov na BSE, ni mogoče sprejeti iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 74. V bolj konkretnih okoliščinah ocene selektivnosti je Belgija trdila, da je o selektivnosti mogoče govoriti le, če so določeni sektorji ali podjetja obravnavani ugodneje, kot bi bili v običajnem sistemu. Dejstvo, da med državami članicami obstajajo razlike pri financiranju testov na BSE in da to lahko povzroči izkrivljanje konkurence, po mnenju Belgije ni vprašanje državnih pomoči, ampak usklajevanja zakonodaje.
(92)
Vendar te trditve ni mogoče sprejeti. Kot je navedeno v Odločbi N 9/05 in N 10/05, je merilo selektivnosti izpolnjeno, če ima prednost nekaj podjetij ali neko področje dejavnosti. V obravnavanem primeru državno financiranje testov na BSE na nacionalni ravni koristi le določenemu sektorju, to je sektorju reje živali, ki jih je treba testirati na BSE. Na ravni Skupnosti daje financiranje testov na BSE, državno ali iz državnih sredstev, belgijskim podjetjem prednost pred tujimi konkurenčnimi podjetji, katerih države niso prevzele financiranja obveznih testov na BSE ali jih niso financirale iz državnih sredstev. V preambuli k Smernicam TSE (točki 8 in 9) je bilo jasno navedeno, da je usklajevanje, ki je takrat potekalo in je sektorju nalagalo, da nosi stroške, počasno, zato se je Komisija odločila razjasniti in spremeniti svojo politiko glede državnih pomoči v zvezi s stroški testov na BSE. V točki 24 Smernic TSE pa je navedeno, da je obveznost testiranja lahko določena v zakonodaji Skupnosti ali nacionalni zakonodaji. V tej točki je jasno navedeno, da obveznost testiranja v Skupnosti ni usklajena, kar lahko povzroči nastanek selektivne pomoči, ki daje prednost podjetjem določene države članice. Zato ukrepi, ki se financirajo iz državnih sredstev, vključno s prispevki, dajejo kmetom, klavnicam in drugim subjektom, ki predelujejo, pretovarjajo, prodajajo ali tržijo proizvode iz goveda, za katero so na podlagi veljavne zakonodaje obvezni testi na BSE, selektivno prednost, ker nižajo stroške, ki bremenijo te prejemnike. Te prednosti niso dodeljene z neposrednimi plačili, ampak tako da stroške testov na BSE prevzamejo javni organi, ki te stroške plačajo neposredno laboratorijem, ki teste opravijo na zahtevo klavnic, račune pa izdajo Zvezni agenciji za varnost prehranjevalne verige.
(93)
V zvezi z ukrepi, ki se financirajo iz plačil, je treba preveriti, ali se s temi plačili komu daje prednost. Kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (v uvodnih izjavah 61 in 62), bi šlo za prednost le, če so ta plačila nižja od resničnih stroškov storitev, ki jih je Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige dejansko opravila za gospodarske subjekte. Prav tako je treba preveriti, ali so te dajatve plačilo za storitve, ki jih je Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige dejansko opravila za podjetja. Natančneje, postavlja se vprašanje, ali so klavnice in proizvajalci, ki so plačali 10,70 EUR na testirano govedo, v obdobju od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005 uživali prednost in ali so dejansko dobili storitve, ki jih zagotavlja Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige.
(94)
Belgijski organi so v odgovoru na odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave navedli, da je bilo plačilo 10,70 EUR na testirano govedo edini vir financiranja Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige za pokrivanje stroškov testov na BSE, razen njenih rezerv in vračljivih predplačil iz državne blagajne. Ta znesek so plačale klavnice. Belgijski organi so navedli, da ni bilo zakonske obveznosti, da morajo klavnice znesek plačila zaračunati svojim strankam, vendar je praksa klavnic, da strošek plačila ločeno zaračunajo proizvajalcem. Belgija je to dokazala s primeri računov, iz katerih je jasno razvidno, da klavnice znesek plačila ločeno zaračunajo proizvajalcem. Belgija meni, da ni treba formalno urediti načina, kako klavnice plačilo, ki ga poravnajo, prenesejo na proizvajalce ali druge morebitne prejemnike storitev, ker se ta strošek zaračuna proizvajalcem podobno kot drugi stroški, ki nastanejo pri zakolu in se zaračunajo proizvajalcem.
(95)
Zato iz navedenega lahko ugotovimo, da so pomislek ob sprožitvi formalnega postopka preiskave, naveden v uvodni izjavi 44, da je bilo plačilo za klavnice dosti višje kot za druge prejemnike storitev, ovrgli podatki, ki jih je Belgija predložila v zvezi z zaračunavanjem tega plačila proizvajalcem.
(96)
V zvezi z vprašanjem, ali je cena testov na BSE tržna cena, je Belgija Komisiji sporočila, prvič, da so od julija 2005 cene Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige nižje od 40 EUR, medtem ko je v Kmetijskih smernicah 2007-2013 navedeno, da je 40 EUR trenutno najnižja razpoložljiva cena v Skupnosti. To je znak, da so cene usklajene s cenami, ki so se zaračunavale v Evropi v zadevnem obdobju. Drugič, Belgija je na odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave odgovorila, da je bil položaj enak kot položaj, obravnavan v Odločbi N 9/05 in N 10/05, v kateri je bilo ugotovljeno, da so bili izvajalci izbrani z odprtimi in nediskriminatornimi postopki (glej uvodno izjavo 82 Odločbe N 9/05 in N 10/05). Tretjič, Komisija je seznanjena z zavezo Belgije, da bo sprejela vse potrebne pravne ukrepe za izterjavo preveč plačanih zneskov za teste, če bodo v preiskavah belgijskih organov za konkurenco ugotovljeni nezakoniti sporazumi med laboratoriji, ki bi lahko povzročili višje cene testov. Na podlagi teh ugotovitev Komisija sklepa, da plačil ni mogoče šteti za državna sredstva, ker so plačila Zvezni agenciji za varnost prehranjevalne verige plačila za storitve, ki jih je ta agencija dejansko opravila za podjetja, in temeljijo na tržnih cenah.
(97)
V skladu z Odločbo N 9/05 in N 10/05 lahko ugotovimo, da klavnicam in proizvajalcem s plačilom ni bila dodeljena nikakršna prednost, ker gre za plačilo storitve, ki jo je prejel plačnik, in ker cena testa temelji na tržni ceni. Zato lahko ugotovimo tudi, da ni bilo financiranja iz državnih sredstev, ker je cena testa skladna s tržno ceno.
5.1.3 Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino v Uniji
(98)
V zvezi z drugimi pogoji, ki urejajo uporabo člena 107(1) PDEU, ukrep lahko vpliva na položaj Belgije v tem sektorju (32). Ker belgijska podjetja delujejo na zelo konkurenčnem mednarodnem trgu, ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco (33) ter vpliva na trgovino med državami članicami.
5.1.4 Ugotovitve o naravi pomoči v smislu člena 107(1) PDEU
(99)
Glede na navedeno Komisija meni, da je financiranje testov na BSE iz prispevkov in drugih državnih sredstev, kot je opisano zgoraj, prednost, ki se financira iz državnih sredstev. Ta prednost izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, ker lahko prizadene trgovino med državami članicami. Prednost je dodeljena kmetom, klavnicam in drugim subjektom, ki predelujejo, pretovarjajo, prodajajo ali tržijo proizvode iz goveda, za katero so na podlagi veljavne zakonodaje obvezni testi na BSE. Zato Komisija ugotavlja, da ta ukrepa spadata na področje uporabe člena 107(1) PDEU. Nasprotno pa tisti del testov na BSE, ki se financirajo iz plačil, niso pomoč, saj plačniki dobijo storitev po tržni ceni.
5.2 Nezakonitost pomoči
(100)
Belgijski organi od 1. januarja 2001 Komisiji niso priglasili ukrepov pomoči v smislu člena 108(3) PDEU v obliki financiranja testov na BSE. Pomoči, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1/2004, so izvzete iz obveznosti priglasitve, če izpolnjujejo pogoje iz zadevne uredbe. Če teh pogojev ne izpolnjujejo, so torej nezakonite.
5.3 Financiranje pomoči
(101)
Kar zadeva državno pomoč, delno financirano z davkom podobno dajatvijo, to je s prispevkom, mora Komisija preučiti ukrepe, financirane s pomočjo, in tudi financiranje same pomoči. Zaradi morebitne nezdružljivosti financiranja državne pomoči z notranjim trgom bi bila namreč tudi sama pomoč nezdružljiva, celo če bi se pri dodelitvi pomoči upoštevala veljavna pravila o konkurenci.
(102)
V skladu z ustaljeno sodno prakso se določbe PDEU, ki se nanašajo na državne pomoči, ne uporabljajo za takse, razen če so te način financiranja ukrepa pomoči, tako da so sestavni del zadevnega ukrepa (34). Da bi lahko bila taksa ali njen del sestavni del ukrepa pomoči, morata biti taksa in pomoč na podlagi ustrezne nacionalne zakonodaje nujno neločljivo vsebinsko povezani, in sicer tako, da so prihodki od takse nujno namenjeni financiranju pomoči (35). Če taka vez obstaja, prihodki od takse neposredno vplivajo na višino pomoči (36) in posledično na presojo združljivosti te pomoči z notranjim trgom. (37)
(103)
Torej je treba proučiti, ali prispevek, ki se je pobiral od 1. julija 2004, izpolnjuje merila iz uvodne izjave 102, in razlikovati med pravnimi instrumenti, ki se uporabljajo v različnih obdobjih. Financirana pomoč je bila predmet izvzetja, vendar izvzetje ne pokriva sistema financiranja pomoči, zato je treba preveriti zakonitost sistema financiranja v celotnem zadevnem obdobju.
5.3.1 Od 1. julija 2004 do 31. decembra 2005
(104)
V tem obdobju so se pomoči vnaprej plačevale s strani Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige in iz plačil na podlagi kraljevega odloka z dne 15. oktobra 2004 (vendar slednja plačila niso obravnavana v tem oddelku, ker ne gre za pomoči - glej uvodno izjavo 97). Preveriti je treba, ali je sistem financiranja sestavni del ukrepa pomoči. Iz veljavne zakonodaje ni razvidno, da sta način financiranja Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige in financiranje testov na BSE neločljivo vsebinsko povezana in da so prihodki od takse nujno namenjeni financiranju pomoči. Zakon z dne 4. februarja 2000 o ustanovitvi Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige namreč določa različne vire financiranja te agencije (glej uvodno izjavo 82). Poleg tega ni mogoče sklepati, da prihodki od takse neposredno vplivajo na višino pomoči, saj se testi financirajo iz plačil, ki jih dopolnjuje financiranje Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige. Zato je znesek pomoči, ki jih izplača ta agencija, odvisen od cene testov in ne od prispevkov, plačanih tej agenciji. Zato prihodki iz prispevkov in povračilo vnaprejšnjih plačil niso neločljivo vsebinsko povezani.
5.3.2 Od 1. januarja 2006
(105)
Od tega dne vprašanje prispevkov ureja kraljevi odlok o prispevkih za financiranje Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige. V Odločbi N 9/05 in N 10/05 je bilo pri oceni sistema financiranja iz prispevkov ugotovljeno, da metoda financiranja dela stroškov, povezanih s testi na BSE, ne diskriminira uvoženih ali izvoženih proizvodov in da ni v nasprotju z določbami Pogodbe (38). Kot je navedeno v uvodni izjavi 31, se ta sklep ne nanaša na ukrepe, ki so že odobreni. Ker pa je Belgija navedla, da je bil del prispevkov po 1. januarju 2006 namenjen za povračilo vnaprej plačanih testov na BSE, ima Komisija pravico proučiti sistem financiranja, ker prispevki financirajo povračilo vnaprejšnjih plačil za teste na BSE.
(106)
Belgija je navedla, da se sistem financiranja, razen popravka zneska plačila, ni spremenil. Edini element, ki se je spremenil, je uporaba prihodkov iz prispevkov za povračilo vnaprej plačanih stroškov testov na BSE v letu 2006.
(107)
Na vprašanje, ali je financiranje sestavni del ukrepa pomoči, je treba odgovoriti nikalno. To, da so bili prispevki po letu 2006 dodeljeni za povračilo vnaprej plačanih testov, ni vplivalo na znesek dodeljene pomoči. Poleg tega so belgijski organi navedli, da je sistem izterjave solidaren sistem, v katerem vsak izvajalec plača prispevek Zvezni agenciji za varnost prehranjevalne verige, del teh prispevkov pa se nameni za povračilo preteklih stroškov, povezanih z vnaprejšnjim plačevanjem testov na BSE. Vsi aktivni izvajalci, ki so v obravnavanem obdobju imeli govedo, enako prispevajo v ta sistem, vendar niso edini vplačniki. Zato Komisija ugotavlja, da financiranje pomoči ni sestavni del zadevnega ukrepa pomoči.
5.4 Ocena združljivosti ukrepov pomoči
(108)
Kadar je pomoč državna pomoč in spada na področje uporabe člena 107(1) PDEU, je treba proučiti, ali lahko šteje za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(2) in (3) PDEU.
(109)
Za zadevni ukrep bi se lahko uporabil samo člen 107(3)(c) PDEU, ki določa, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, lahko šteje za združljivo z notranjim trgom.
(110)
Na podlagi točke 23.3 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju (39) za obdobje 2000-2006 (v nadaljnjem besedilu: Kmetijske smernice 2000-2006) in Obvestila Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči (40), je treba vsako nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (41) proučiti v skladu s pravili in smernicami, ki veljajo ob dodelitvi pomoči. Komisija je leta 2002 sprejela Smernice TSE. Te smernice so se uporabljale od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2006 (42). V točki 44 Smernic TSE je določeno, da se bodo nezakonite pomoči v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999, razen primerov, ki se nanašajo zlasti na teste na BSE, obravnavale v skladu s pravili in smernicami, ki so veljale ob dodelitvi pomoči. Ker so bile pomoči dodeljene med 1. januarjem 2001 in 31. decembrom 2005, so Smernice TSE primeren okvir za proučitev teh pomoči.
(111)
V skladu s točko 194(c) Kmetijskih smernic 2007-2013 Komisija od 1. januarja 2007 Smernic TSE ne uporablja več, razen za nezakonite pomoči, opredeljene v točki 43 in naslednjih Smernic TSE.
(112)
Glede na uporabo različnih pravnih določb lahko ločimo dve obdobji.
5.4.1 Obdobje od vključno 1. januarja 2001 do 31. decembra 2002: uporablja se točka 11.4 Kmetijskih smernic 2000-2006, na katere se sklicuje točka 45 Smernic TSE
(113)
V točki 45 Smernic TSE je v zvezi z nezakonitimi državnimi pomočmi, katerih namen je kritje stroškov v zvezi s testi na BSE in ki so bile dodeljene pred datumom uveljavitve Smernic TSE (to je pred 1. januarjem 2003), določeno, da bo Komisija ocenjevala združljivost takih pomoči v skladu s točko 11.4 Kmetijskih smernic 2000-2006 in svojo prakso po letu 2001 glede sprejemanja takih pomoči, ki lahko znašajo do 100 %.
(114)
Da se ukrep v skladu s točko 11.4 Kmetijskih smernic 2000-2006 šteje za združljiv,
-
mora biti del ustreznega programa na ravni Skupnosti, nacionalni ali regionalni ravni za preprečevanje, nadzor ali izkoreninjanje zadevne bolezni (točka 11.4.2);
-
mora biti njegov cilj preprečevanje ali nadomestilo ali kombinacija obojega (točka 11.4.3);
-
mora biti združljiv s cilji in posebnimi določbami veterinarske zakonodaje in zakonodaje o zdravstvenem varstvu rastlin (točka 11.4.4);
-
intenzivnost pomoči ne sme preseči 100 % upravičenih stroškov (točka 11.4.5).
Kadar bodo pomoči dodeljene v programih pomoči Skupnosti in/ali nacionalnih in/ali regionalnih programih, bo Komisija zahtevala predložitev dokazov, da ni tveganja za prekomerno nadomestilo zaradi morebitnega kopičenja ukrepov iz več programov. Za odobreno pomoč Skupnosti je treba navesti datum in sklicevanja na zadevno odločbo Komisije.
(115)
V zvezi s prvimi tremi pogoji je bilo že v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave ugotovljeno, da so izpolnjeni (glej uvodno izjavo 80 navedene odločitve o sprožitvi). Poleg tega so belgijski organi ta pristop potrdili v pripombah k odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave. BSE je namreč prenosljiva bolezen in je nevarna za zdravje ljudi. Gre za bolezen živali, katere primarni izbruh je treba priglasiti neposredno Komisiji in drugim državam članicam (43). Cilj ukrepa pomoči je boriti se proti BSE s pregledovanjem zaklanih in poginulih živali. Nadomestilo za stroške, ki jih nosijo kmetje, bi moralo zagotoviti, da se ukrepi dejansko izvajajo. Vsi ukrepi so sprejeti v skladu z zakonodajo Skupnosti ali jih ta priporoča (44).
(116)
V zvezi s četrtim pogojem se podatki, ki jih je predložila Belgija, nanašajo na financiranje testov na BSE, ki so v tem obdobju stali od 111,81 EUR do 63,45 EUR (glej uvodno izjavo 56). Ti stroški krijejo laboratorijsko analizo, stroške odvzema vzorca, ki ga opravi veterinar, in stroške kompleta za testiranje. Komisija meni, da so ti stroški skladni s stroški, navedenimi v točki 11.4.5 Kmetijskih smernic 2000-2006, v katerih so kot dejanski stroški med drugim navedeni sanitarni nadzori, testi in drugi ukrepi odkrivanja bolezni.
(117)
Zato so pomoči, dodeljene v obdobju od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2002, združljive.
5.4.2 Obdobje od vključno 1. januarja 2003 do 31. decembra 2005: uporablja se točka 21 in naslednje Smernic TSE
(118)
V skladu s točko 23 Smernic TSE se je Komisija odločila, da bo nadaljevala z odobritvami pomoči, ki so krile do 100 % stroškov v zvezi s testi na BSE, v skladu z načeli iz točke 11.4 Kmetijskih smernic 2000-2006 (glej uvodno izjavo 114).
(119)
Poleg tega morajo biti v skladu s Smernicami TSE izpolnjeni še naslednji pogoji:
-
od 1. januarja 2003 pri obveznem testiranju goveda, zaklanem za prehrano ljudi, na BSE pomoči, vključno s plačili Skupnosti, ne smejo presegati 40 EUR na test (glej točko 24 Smernic TSE);
-
državna pomoč za kritje stroškov testiranja na BSE se izplača izvajalcu, pri katerem je treba odvzeti vzorce za teste. Če se pomoč izplača laboratorijem, je treba dokazati, da se celotni znesek državne pomoči posreduje izvajalcu (točka 25 Smernic TSE).
(120)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 115 in 116, so vsi štirje pogoji iz Kmetijskih smernic 2000-2006 izpolnjeni.
(121)
V zvezi s pogojem, da je najvišji znesek 40 EUR na test, Komisija ugotavlja, da je bil ta najvišji znesek med 1. januarjem 2003 in 30. junijem 2004 presežen. Po podatkih, ki jih je predložila Belgija, je skupni presežni znesek v tem obdobju 6 619 810,74 EUR. Po 1. juliju 2004 je skupni strošek testa nižji od 40 EUR (glej uvodno izjavo 64). Belgijski organi so navedli, da so v te zneske vključena nacionalna plačila in plačila Skupnosti (glej uvodno izjavo 58).
(122)
V zvezi s pogojem, da je treba pomoč izplačati izvajalcu, pri katerem se odvzamejo vzorci za teste, in da je treba, če se pomoč izplača laboratorijem, dokazati, da se celotni znesek državne pomoči posreduje izvajalcu (točka 25 Smernic TSE), Komisija ugotavlja, da je izpolnjen.
(123)
Kot je navedeno v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, so belgijski organi navedli, da se stroški za teste na BSE plačajo neposredno laboratorijem. Izvajalcem ni treba plačati nobenega laboratorijskega stroška za teste na BSE pri govedu. Ta ocena je skladna z ugotovitvijo glede podobnega sistema v uvodni izjavi 95 Odločbe N 9/05 in N 10/05. Kot je že bilo navedeno, je edini strošek, ki se prenese na proizvajalce, strošek plačila (glej uvodno izjavo 93 in naslednje), vendar ta del financiranja testov na BSE ni pomoč. Zato se celotni znesek pomoči posreduje izvajalcu.
5.4.3 Po 1. januarju 2006
(124)
Komisija se v zvezi z obdobjem po 1. januarju 2006 sklicuje na Odločbo N 9/05 in N 10/05, saj ni namen tega sklepa ponovno obravnavati pomoči, odobrene v omenjeni odločbi.
5.4.4 Sklepna ugotovitev
(125)
Zato pomoči, dodeljene za financiranje testov na BSE, ki so višje od zneska 40 EUR na test, v obdobju od 1. januarja 2003 do 30. junija 2004 v skupnem znesku 6 619 810,74 EUR, niso združljive z notranjim trgom.
5.5 Povračilo vnaprejšnjih plačil
(126)
Kot je bilo navedeno, so se testi v obdobju od 1. januarja 2003 do 30. junija 2004 financirali iz državnih sredstev nad najvišjim zneskom 40 EUR.
(127)
Belgija se je odločila za povračilo tega presežka s prispevki, ki so se pobirali za financiranje Zvezne agencije za varnost prehranjevalne verige, od 1. januarja 2006, sprva porazdeljeno na 15 let, vendar kasneje opuščeno. Belgijski organi navajajo, da so se odločili za ta globalni pristop, ker je bila posamična izterjava v praksi težko izvedljiva, saj so nekateri izvajalci umrli ali prenehali opravljati dejavnost.
(128)
Belgijski organi so v naknadnem dopisu z dne 6. aprila 2011 navedli, da je Zvezna agencija za varnost prehranjevalne verige v letih 2005-2006 izvajala povračilo iz lastnih sredstev.
(129)
Kljub temu predlagani sistem izterjave ni skladen z zahtevami za vračilo nezakonite in nezdružljive pomoči. V skladu s sodno prakso je namreč namen vračila ponovna vzpostavitev stanja na trgu pred dodelitvijo pomoči. Ponovna vzpostavitev predhodno obstoječega stanja je dosežena, ko prejemnik vrne nezakonito in nezdružljivo pomoč in izgubi prednost, ki jo je užival na trgu pred konkurenti, ter so obnovljene razmere, ki so obstajale pred dodelitvijo pomoči (45). Pomoč, ki jo je treba vrniti, vključuje obresti po primerni obrestni meri, ki jo določi Komisija. Obresti se plačajo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč dana na razpolago upravičencu, do datuma vračila (46). V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (47) je treba obresti izračunati na podlagi obrestnoobrestnega računa, kar v tem primeru ni bilo storjeno. Poleg tega člen 14 Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da mora država članica sprejeti vse ukrepe za takojšnje in učinkovito izvajanje odločbe Komisije. Povračilo, ki ga je Belgija predlagala in delno izvedla, ne ustreza omenjenim zahtevam in ne more šteti za vračilo v smislu člena 14 Uredbe (ES) št. 659/1999.
6. SKLEPNE UGOTOVITVE
(130)
Komisija ugotavlja, da financiranje testov na BSE iz plačil ni pomoč.
(131)
Komisija ugotavlja, da je financiranje testov na BSE iz državnih sredstev pomoč kmetom, klavnicam in drugim subjektom, ki predelujejo, pretovarjajo, prodajajo ali tržijo proizvode iz goveda, za katero so na podlagi veljavne zakonodaje obvezni testi na BSE. Ta pomoč je združljiva v obdobjih od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2002 ter od 1. julija 2004 do 31. decembra 2005. Ta pomoč ni združljiva v obdobju od 1. januarja 2003 do 30. junija 2004. Nezdružljivo pomoč sestavlja znesek, ki presega 40 EUR na test in po oceni Belgije znaša 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komisija ugotavlja, da je Belgija v obdobju od 1. januarja 2001 do 30. junija 2004 nezakonito izvajala pomoč za financiranje testov na BSE v nasprotju s členom 108(3) PDEU. Od 1. januarja 2003 je bila pomoč pokrita z uredbo o izvzetju, ker pa pogoji iz te uredbe o izvzetju niso bili izpolnjeni, so pomoči nezakonite.
(133)
Nezakonite in nezdružljive pomoči, ki presegajo najvišji znesek 40 EUR na test, je treba vrniti, razen pomoči za posebne projekte, ki so ob dodelitvi izpolnjevale vse pogoje iz veljavne uredbe o pomočeh de minimis -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Ukrepi, ki se financirajo iz plačil, niso pomoči.
2. Financiranje testov na BSE iz državnih sredstev je pomoč kmetom, klavnicam in drugim subjektom, ki predelujejo, pretovarjajo, prodajajo ali tržijo proizvode iz goveda, za katero so obvezni testi na BSE, ki je združljiva z notranjim trgom v obdobjih od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2002 ter od 1. julija 2004 do 31. decembra 2005.
3. Financiranje testov na BSE iz državnih sredstev v obdobju od 1. januarja 2003 do 30. junija 2004 je pomoč kmetom, klavnicam in drugim subjektom, ki predelujejo, pretovarjajo, prodajajo ali tržijo proizvode iz goveda, za katero so obvezni testi na BSE, ki je združljiva z notranjim trgom za zneske do 40 EUR na test. Zneski, ki presegajo 40 EUR na test, niso združljivi z notranjim trgom in jih je treba vrniti, razen pomoči za posebne projekte, ki so ob dodelitvi izpolnjevale vse pogoje iz veljavne uredbe o pomočeh de minimis.
4. Belgija je v obdobju od 1. januarja 2001 do 30. junija 2004 nezakonito izvajala pomoč za financiranje testov na BSE v nasprotju s členom 108(3) PDEU.
Člen 2
1. Belgija sprejme potrebne ukrepe za izterjavo nezakonitih in nezdružljivih pomoči iz člena 1(3) in (4) od prejemnikov teh pomoči.
2. Pomoči, ki jih je treba vrniti, vključujejo obresti od datuma, ko so bile dane na razpolago prejemnikom, do datuma njihovega vračila.
3. Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu z določbami iz poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004.
4. Vračilo se opravi takoj in v skladu s postopki nacionalnega prava, če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito izvršitev tega sklepa.
Člen 3
Vračilo pomoči iz člena 1(3) in (4) se izvede takoj in učinkovito.
Belgija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma njegove priglasitve.
Člen 4
1. V dveh mesecih po priglasitvi tega sklepa Belgija predloži Komisiji naslednje informacije:
(a)
seznam prejemnikov, ki so prejeli pomoč na podlagi člena 1(3) in (4) in skupni znesek pomoči, ki ga je prejel vsak izmed njih;
(b)
skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga je treba izterjati od prejemnikov;
(c)
podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;
(d)
dokumente, ki dokazujejo, da je bilo prejemniku pomoči naročeno, naj vrne pomoč.
2. Belgija obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz člena 1(3) in (4) ne konča.
3. Po dvomesečnem obdobju iz odstavka 1 Belgija na zahtevo Komisije predloži poročilo o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. V tem poročilu navede tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih vračila, ki so jih prejemniki že vrnili.
Člen 5
Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.
V Bruslju, 27. julija 2011