ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. srpna 2011
o státní podpoře SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)), kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal
(oznámeno pod číslem C(2011) 5546)
(Text s významem pro EHP)
(2012/466/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dopisem ze dne 19. listopadu 2009 informovala Komise Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy s ohledem na regionální podporu ad hoc pro investiční projekt společnosti Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (dále jen „Petrogal“) týkající se jejích rafinérií v Sines a Matosinhos (dále jen „investiční projekt“). Dopisem ze dne 9. prosince 2009 poskytlo Portugalsko znění rozhodnutí o zahájení řízení bez důvěrných informací, jež bylo určeno ke zveřejnění.
(2)
Dopisem ze dne 17. prosince 2009 požádalo Portugalsko o prodloužení lhůty pro podání připomínek o jeden měsíc. Komise této žádosti vyhověla dne 22. prosince 2009. Dopisem ze dne 21. ledna 2010 podalo Portugalsko své připomínky.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise zúčastněné strany vyzvala k podání připomínek.
(4)
Komise obdržela připomínky od Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), Confederação da Indústria Portuguesa (4), Associação para a eficiência energética (5), od soutěžitele č. 2 (6), konkurenčního podniku společnosti Petrogal (7), od soutěžitele č. 1 (8) (9), od União Geral de trabalhadores (10), od obce Sines (11), od Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) a od Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Dopisy ze dne 9. března, 10. března, 17. března a 19. března 2010 předala Komise tyto připomínky Portugalsku, aby se k nim mohlo vyjádřit; jeho poznámky byly doručeny v dopise ze dne 8. dubna 2010.
(6)
Dopisy ze dne 15. a 28. července 2010 (14) si Komise vyžádala další informace, které Portugalsko poskytlo dopisy ze dne 16. a 23. srpna 2010.
(7)
Dopisy ze dne 4. a 5. srpna 2010 požádala Komise soutěžitele č. 1 a 2 o vysvětlení, která byla poskytnuta dopisy ze dne 10. a 15. září 2010. Dopisem ze dne 20. září 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo.
(8)
Dopisy ze dne 17. září a 1. října 2010 si Komise vyžádala od Portugalska další informace. Portugalsko odpovědělo dne 18. a 29. října 2010.
(9)
Dopisy ze dne 13. října 2010 byli soutěžitelé č. 1 a 2 požádáni o konkrétní údaje týkající se jejich odpovědí ze dne 10. resp. 15. září 2010.
(10)
Dopisy ze dne 21. a 28. října 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko odpovědělo dopisy ze dne 12. listopadu 2010.
(11)
Dopisem ze dne 10. listopadu 2010 podal soutěžitel č. 1 vysvětlení ke svému dopisu ze dne 15. září 2010. Dne 12. listopadu 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo, a Portugalsko odpovědělo dne 19. listopadu 2010.
(12)
Dopisem ze dne 30. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko poskytlo svou odpověď v dopise ze dne 20. prosince 2010.
(13)
Dopisem ze dne 11. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o analýzu nákladů a přínosů investičního projektu. Požadované informace poskytlo Portugalsko dne 1. prosince 2010.
(14)
Dopisem ze dne 6. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se akcionářů společnosti Petrogal.
(15)
Dne 12. ledna 2011 se uskutečnila schůzka portugalských orgánů, zástupců společnosti Petrogal a Komise. Dopisem ze dne 25. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se některých záležitostí, jež byly předloženy během schůzky (např. hodnocení trhu, pobídkový účinek podpory).
(16)
Dopisy ze dne 24. ledna, 16. března a 12. dubna 2011 si Komise vyžádala doplňkové informace týkající se možného srovnávacího scénáře pro investiční projekt a Portugalsko na tuto žádost odpovědělo dopisy ze dne 7. února, 4. dubna a 29. dubna 2011. E-mailem ze dne 7. června 2011 si Komise vyžádala informace, které Portugalsko neposkytlo v předchozích dopisech. Informace týkající se některých těchto záležitostí předalo Portugalsko e-mailem ze dne 9. června 2011 a v dopisech ze dne 11. a 17. června 2011.
(17)
Dopisem ze dne 24. června 2011 požádala Komise Portugalsko o objasnění zbývajících informací týkajících se trhu s motorovou naftou. Portugalsko tyto informace poskytlo dopisy ze dne 30. června a 14. července 2011. Dopisem ze dne 20. července 2011 udělily portugalské orgány souhlas s tím, že Komise přijme toto rozhodnutí v angličtině.
2. PODROBNÝ POPIS STÁTNÍ PODPORY
2.1 Příjemce
(18)
Příjemce státní podpory, společnost Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (dále jen „Petrogal“), je dceřiná společnost, kterou zcela vlastní Galp Energia, SGPS, S.A. (dále jen „Galp Energia“). Hlavními akcionáři společnosti Galp Energia jsou ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (dále jen „Amorim Energia“) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (dále jen „Parpública“)(SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (dále jen „CGD“) (18) (1 %) a další (23,31 %). Galp Energia je holdingová společnost skupiny Galp Energia (dále jen „Galp“). Společnost Galp Energia působí na trhu ropných produktů (který zahrnuje rafinérské a marketingové činnosti, například maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej) a rovněž na trhu se zemním plynem.
(19)
Holdingová společnost byla původně založena dne 22. dubna 1999 s názvem GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., a to především za účelem obchodování s ropou a zemním plynem, a spojovala dvě dřívější společnosti ve vlastnictví portugalské vlády, které byly pod kontrolou společnosti Galp Energia, konkrétně společnost Petrogal zaměřující se na ropné produkty a GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., zaměřující se na zemní plyn (19).
(20)
Činnost společnosti Galp Energia zahrnuje rovněž uvádění rafinovaných ropných produktů na maloobchodní a velkoobchodní trh na Pyrenejském poloostrově. Jedná se o subjekt s předním postavením na trhu v Portugalsku (20) a s rostoucí přítomností ve Španělsku.
(21)
Společnost Petrogal vlastní jediné dvě rafinérie v Portugalsku. Tyto rafinérie se nacházejí v Sines a Matosinhos. Činnost rafinérií zahrnuje veškeré rafinérské, dodavatelské a logistické činnosti. Společnost Petrogal je největším obchodníkem s ropnými produkty v Portugalsku a rovněž jedním z největších obchodníků na Pyrenejském poloostrově. Fakticky ovládá veškerý dovoz surové ropy a část dovozu rafinovaných produktů do Portugalska; spravuje rovněž 80 % skladovací kapacity pro surovou ropu a rafinované produkty (21) a má důležité postavení v portugalské logistické infrastruktuře pro ropné produkty.
(22)
Společnost Petrogal má rozsáhlý sortiment výrobků, který zahrnuje automobilový benzin, motorovou naftu, tryskové palivo, topný olej, primární benzin, LPG, bitumen a řadu aromátů. Rafinérie odpovídají za dodávky ropných produktů maloobchodní a velkoobchodní divizi společnosti Petrogal a její divizi pro uvádění LPG na trh, konkurentům a zahraničním odběratelům a za fungování rafinačních zařízení a logistických nástrojů. Společnost Petrogal skladuje a přepravuje své produkty prostřednictvím skladovacích zařízení, která zcela vlastní, nebo prostřednictvím přidružených logistických společností.
(23)
Na obr. 1 jsou uvedena vlastnická a kontrolní práva společnosti Petrogal:
(24)
Dne 29. prosince 2005 byla mezi společnostmi Amorim Energia, ENI a Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN) podepsána dohoda akcionářů, přičemž dne 28. března 2006 se k dohodě připojila společnost CGD (dále jen „dohoda akcionářů“). Dohoda akcionářů vstoupila v platnost dne 29. března 2006 na dobu osmi let. Podle čl. 20 odst. 1 písm. c) portugalského zákona o cenných papírech jsou hlasovací práva spojená s akciemi společnosti Galp Energia, které vlastní strany dohody akcionářů, přidělena recipročně ostatním stranám. Má se proto za to, že společnost Galp Energia ovládají společně akcionáři, kteří jsou stranami dohody akcionářů.
(25)
Podle Portugalska z dohody akcionářů vyplývá, že akcionáři, a zejména společnost ENI, nemohou kontrolovat a sami stanovit strategie mezi svými vlastními rafinérskými činnostmi a rafinérskými činnostmi společnosti Petrogal.
2.2 Investiční projekt společnosti Petrogal
(26)
Cílem investičního projektu je přestavba a rozšíření stávajících rafinérií v Sines a Matosinhos, jediných dvou stávajících rafinérií v Portugalsku. Cílem investičního projektu je rovněž zlepšení integrace a součinnosti mezi oběma rafinériemi. Projekt otevírá možnost používat těžší frakce surové ropy.
(27)
Cílem investičního projektu je zejména zvýšení výroby motorové nafty na úkor automobilového benzinu. Investiční projekt předpokládá, že větší využívání těžkých frakcí surové ropy sníží náklady na suroviny a zajistí flexibilitu s ohledem na původ surové ropy, která má být zpracována.
(28)
Investiční projekt týkající se přestavby rafinérie v Matosinhos spočívá konkrétně ve výstavbě nové vakuové destilační jednotky pro získávání vakuového plynového oleje a zařízení ke snižování viskozity pro mírné tepelné krakování výsledného vakuového zbytku.
(29)
Cílem investičního projektu týkající se přestavby rafinérie v Sines je výstavba nové hydrokrakovací jednotky, tj. jednotky pro hydrokrakování vakuového plynového oleje, pro výrobu motorové nafty a tryskového paliva. Podle investičního projektu bude hydrokrakovací jednotka používat jako surovinu vakuový plynový olej a plynový olej získaný v procesu snižování viskozity, jenž byl vyroben v rafinériích v Matosinhos a Sines, čímž bude zajištěno plné využití zpracovatelské kapacity obou portugalských rafinérií. Zařízení bude zpracovávat přibližně [ ] barelů denně s využitím zbytků z atmosférické destilace ve výši přibližně [ ] kilotun netto ročně jako primární suroviny.
(30)
Produkty získané hydrokrakováním (LPG, těžký benzin (22) a motorová nafta) jsou [ ] hydrogenované, což zajišťuje jejich vysokou jakost. Předpokládá se, že se v důsledku investičního projektu zvýší pouze výroba motorové nafty a těžkého benzinu.
(31)
Podle investičního projektu bude část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines odesílána do rafinérie Matosinhos jako surovina pro závod společnosti Petrogal na výrobu aromátů (23), což bude představovat další krok k větší integraci obou rafinérií. Vyšší výroba těžkého benzinu je nevyhnutelným technickým důsledkem projektu přestavby rafinérie v Sines.
(32)
Práce na investičním projektu byly zahájeny v roce 2008 (první objednávka byla vystavena dne 14. března 2008 na základě rozhodnutí přijatého správní radou dne 5. března 2008) a měly být dokončeny do 31. prosince 2010. Úplné výrobní kapacity má být podle předpokladů dosaženo do roku 2011.
2.3 Jeden investiční projekt
(33)
Portugalsko uvádí, že navzdory zeměpisné vzdálenosti mezi oběma rafinériemi (přibližně 450 km, k překonání této vzdálenosti se má využívat námořní doprava) je nutno investiční projekt považovat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (24) (dále jen „pokyny k regionální podpoře“). Portugalské orgány potvrdily, že v předchozích třech letech před zahájením oznámeného investičního projektu neobdržela společnost Petrogal státní podporu.
2.4. Náklady investičního projektu
(34)
Investice v Sines představuje investiční náklady ve výši [ ] EUR v nominální hodnotě. Rafinérie v Sines má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), přičemž intenzita podpory činí 16 %. Co se týká rafinérie v Matosinhos, investice činí [ ] EUR (nominální hodnota) a rafinérie má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 13 %.
(35)
Způsobilé výdaje investičního projektu činí 974 064 894 EUR v současné hodnotě (1 058 934 146 EUR v nominální hodnotě) a zahrnují výhradně zařízení (žádné pozemky ani budovy). Výše podpory u obou rafinérií činí 121 091 314 EUR v současné hodnotě (160 484 007 EUR v nominální hodnotě), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 %. Rozdělení způsobilých výdajů v jednotlivých letech je uvedeno v tabulce č. 1:
Tabulka 1
Způsobilé náklady (v EUR)
2007
2008
2009
2010
Celkem
Dlouhodobá hmotná aktiva
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5 Financování investičního projektu
(36)
Společnost Petrogal hodlá tento investiční projekt financovat s využitím vlastních zdrojů a státní podpory, o kterou požádala (160 484 007 EUR v nominální hodnotě). Nepředpokládají se žádné další zdroje financování ve formě státní podpory. Investiční projekt využívá rovněž půjčky Evropské investiční banky v celkové výši 500 milionů EUR, které byly schváleny v roce 2009. Vlastní příspěvek příjemce ke způsobilým výdajům činí 36 %.
2.6 Limit regionální podpory
(37)
Podle portugalské mapy regionální podpory na období 2007-2013 (26) jsou regiony Alentejo a Norte, v nichž se nacházejí rafinérie Sines resp. Matosinhos, způsobilé pro regionální podporu podle výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s limity regionální investiční podpory pro velké podniky ve výši 40 %, resp. 30 % hrubého ekvivalentu podpory.
2.7 Příspěvek k rozvoji regionu
(38)
Investiční projekt má v obou regionech podle předpokladů vést k vytvoření přibližně 150 přímých pracovních míst a 450 nepřímých pracovních míst. Podle informací, které poskytlo Portugalsko, bude ve fázi výstavby vytvořeno přibližně 3 000 dočasných pracovních míst.
2.8 Forma podpory
(39)
Státní podpora má být poskytnuta jako podpora ad hoc, která byla navržena při použití ustanovení režimu podpory, jehož platnost již skončila (N 97/1999), a to podle legislativního nařízení č. 409/99 ze dne 15. října 1999.
(40)
Na základě usnesení portugalské rady ministrů ze dne 6. března 2008 byly dne 10. března 2008 podepsány mezi portugalskou vládou a společnostmi Petrogal a Galp Energia dvě smlouvy o poskytnutí státní podpory. Těmito smlouvami byla „smlouva o přiznání daňových úlev“ a „smlouva o investici“ (dále jen „smlouvy o státní podpoře“).
(41)
Podepsané smlouvy o státní podpoře předpokládaly přiznání daňového dobropisu v souvislosti s dokončením investičního projektu. Podporu bude představovat daňový dobropis, jehož výše se odpočítá od budoucích plateb daně z příjmu právnických osob. Výši daňového dobropisu vypočítají portugalské orgány jako procentní podíl způsobilých investičních nákladů. Daňový dobropis se použije pouze u daní vytvořených investičním projektem. V případě, že by nebylo možno daňový dobropis odečíst v plné výši, lze případný daňový dobropis uplatnit později, a to až do skončení doby platnosti smlouvy (tj. do 31. prosince 2016).
2.9 Výše podpory
(42)
Portugalsko zamýšlí udělit regionální podporu ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě, která má být poskytována od roku 2011. V tabulce č. 2, kterou předaly portugalské orgány, je uveden harmonogram poskytnutí podpory:
Tabulka 2
Rok
Odhadované zdanitelné příjmy
Daně
Využití daňového dobropisu (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugalsko potvrdilo, že podpora pro investiční projekt nebude kumulována s podporou, která byla s ohledem na stejné způsobilé náklady obdržena z jiných místních, regionálních nebo vnitrostátních zdrojů či zdrojů EU.
(44)
Podpora je mimoto poskytnuta pod podmínkou, že Portugalsko zachová investice v podporovaných regionech po dobu nejméně pěti let od dokončení investičního projektu.
(45)
Portugalsko potvrdilo, že poskytnutí podpory podléhá schválení Komisí.
(46)
Společnost Petrogal požádala o státní podporu v souvislosti s investičním projektem dne 22. ledna 2007. Dne 23. ledna 2007 portugalské orgány společnosti Petrogal na základě podrobného ověření písemně potvrdily, že investiční projekt ještě před zahájením prací na projektu vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v „daňovém režimu“.
(47)
Portugalsko se zavázalo, že nepřekročí maximální výši podpory a maximální intenzitu podpory uvedenou v tomto rozhodnutí, a to ani v případě nižších či zvýšených způsobilých výdajů.
2.10 Obecná ustanovení
(48)
Portugalsko se zavázalo předložit:
-
do dvou měsíců od poskytnutí podpory kopii dokumentu zaslaného společnosti Petrogal, který oznamuje vstup smluv o státní podpoře v platnost,
-
každých pět let počínaje ode dne schválení podpory Komisí průběžnou zprávu (obsahující informace o vyplacené podpoře, o plnění smlouvy o státní podpoře a o případných dalších investičních projektech zahájených ve stejné provozovně/ve stejném výrobním závodě),
-
do šesti měsíců od vyplacení poslední tranše podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory podrobnou závěrečnou zprávu.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory s ustanoveními pokynů k regionální podpoře. V tomto ohledu vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti týkající se záležitostí uvedených v 50. až 64. bodě odůvodnění.
3.1 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře
(50)
V odstavci 34 pokynů k regionální podpoře jsou popsány běžné kategorie počátečních investic jako „investice do hmotného a nehmotného majetku“ v souvislosti s:
-
založením nové provozovny,
-
rozšířením stávající provozovny,
-
rozšířením výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky,
-
zásadní změnou výrobního postupu stávající provozovny.
Investice na obnovu, které nesplňují některou z uvedených podmínek, jsou z definice počáteční investice výslovně vyloučeny.
(51)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda lze investiční projekt, jehož cílem je modernizace a větší integrace obou rafinérií, zvýšení výroby motorové nafty (a zároveň primárního benzinu) při současném snížení výroby automobilového benzinu, považovat za počáteční investici. Komise se domnívala, že investiční projekt nepředstavuje investici do nové provozovny ani do rozšíření výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky. Lze však mít za to, že zahrnuje aspekty „rozšíření“ a „zásadní změny výrobního postupu“.
(52)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení podotkla, že jelikož je nutné opatření podpory posoudit jako podporu ad hoc, musí Portugalsko prokázat, že investiční projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje ve smyslu odstavce 10 pokynů k regionální podpoře.
(53)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila zejména pochybnosti, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně vyrovnává odvětvové účinky vyplývající z podpory (podpora ve výši 160 milionů EUR vytvářející pouze 150 přímých pracovních míst).
(54)
V této souvislosti Komise podotkla, že je důvod pochybovat o nezbytnosti podpory, jelikož z účetní závěrky společnosti Petrogal za rok 2008 je zřejmé, že investiční projekt je součástí její průmyslové strategie a podle analýzy srovnávacího scénáře je pravděpodobné, že by byl proveden i bez podpory. Komise uvedla, že se nezdá, že je podpora nezbytná k provedení investice (v jejímž případě byly práce zahájeny již v roce 2008) a že by společnost Petrogal mohla uvážit jiné lokality pro investici. Není pravděpodobné, že nepotřebná podpora přispěje k rozvoji regionu, a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže.
(55)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala, zda jsou splněny požadavky týkající se formálního pobídkového účinku, které jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. V případě podpory ad hoc by měl příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením.
(56)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt je způsobilý pro státní podporu, skutečně splňuje požadavky odstavce 38 pokynů k regionální podpoře.
3.2 Posouzení podpory podle ustanovení o podpoře pro velké investiční projekty
(57)
Portugalsko oznámilo investiční projekt v obou rafinériích jako jeden investiční projekt. Podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře se počáteční investice považuje za jeden investiční projekt, pokud je ekonomicky neoddělitelná, přičemž se vezmou v úvahu technické, funkční a strategické souvislosti a geografická blízkost.
(58)
V této souvislosti vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně vzdálenosti mezi oběma rafinériemi. Pokládání investičního projektu za jeden investiční projekt by mimoto znamenalo použití upraveného limitu regionální podpory podle odstupňovaných procentních podílů v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(59)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti, pokud jde o posouzení podpory podle ustanovení těchto dvou odstavců pokynů k regionální podpoře.
(60)
Komise nebyla konkrétně schopna dospět k závěru ohledně příslušných produktů, jichž se investiční projekt týká. Není jasné, zda jsou dotčenými produkty výhradně motorová nafta a primární benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda by měly být vzaty v úvahu i jiné produkty rafinérské činnosti. Je nutno uvážit možnou nahraditelnost rafinovaných produktů z hlediska strany nabídky spolu se skutečností, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře.
(61)
Komise uvedla pochybnosti ohledně relevantního výrobkového trhu a toho, zda je pro motorovou naftu i primární benzin nutno pokládat relevantní výrobkový trh za trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko.
(62)
Komise uvedla pochybnosti ohledně toho, zda je nutno relevantní zeměpisné trhy pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni Evropského hospodářského prostoru (dále jen „EHP“).
(63)
Komise mimoto pochybovala, zda mají společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, na relevantním trhu podíl nižší než 25 % v souladu s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(64)
V souladu s odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře vyslovila Komise s ohledem na všechny dotčené produkty pochybnosti ohledně toho, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem překračuje 5 % relevantního trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě a zda je v tomto případě průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby produktu za posledních pět let vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1 Připomínky Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (dále jen „AIPQR“)
(65)
AIPQR považuje investiční projekt za nezbytný pro podporu portugalského hospodářství a za způsob posílení evropské konkurenceschopnosti v petrochemickém a rafinérském průmyslu. Pokud by nebylo možno investiční projekt dokončit nebo pokud by chyběla podpora potřebná pro jeho provedení, mohlo by to mít vážné důsledky pro nezávislost a podporu petrochemického řetězce.
(66)
Nové zařízení na výrobu přečištěné kyseliny tereftalové, které plánuje společnost Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., což je španělská dceřiná společnost společnosti La Seda de Barcelona S.A) v Sines, podstatně zvýší požadavky společnosti La Seda na primární benzin. Vyšší výroba primárního benzinu prostřednictvím hydrokrakovací jednotky společnosti Petrogal je proto pro realizaci investice společnosti La Seda, která se odhaduje přibližně na 400 milionů EUR, zásadní.
(67)
Podle AIPQR sníží investiční projekt nedostatek motorové nafty na evropské úrovni.
(68)
AIPQR považuje příspěvek společnosti Petrogal za zásadní pro zajištění a podporu rozvoje centra pro konkurenceschopnost a technologie rafinérského a petrochemického průmyslu a výrobních odvětví jako součást portugalské strategie pro podporu klíčových výrobních odvětví pro národní a regionální hospodářství.
(69)
Podle AIPQR má motorová nafta získaná hydrokrakováním vysokou jakost, což zajišťuje účinnější spalování a minimalizaci znečišťujících látek v emisích výfukových plynů. Jakost motorové nafty a rovněž energetická účinnost, jíž by mělo být investičním projektem dosaženo, umožní společnosti Petrogal splnit její plán na období 2008-2011 týkající se energetické účinnosti.
(70)
AIPQR se rovněž domnívá, že investiční projekt přispěje k sociální a hospodářské udržitelnosti regionů Matosinhos a Sines a k sociální a hospodářské udržitelnosti na vnitrostátní úrovni.
4.2 Připomínky Associação para a eficiência energética (dále jen „COGEN“)
(71)
Investiční projekt je důležitý: zajistí větší pružnost dodávek a větší nezávislost, pokud jde o motorovou naftu.
(72)
Podle COGEN bude investiční projekt představovat významnou příležitost, pokud jde o technologické inovace, a vytvoří přibližně 150 přímých pracovních míst a okolo 500 nepřímých pracovních míst pro osoby se středoškolským vzděláním, a to vše jako stálá pracovní místa.
(73)
Co se týká energetického hlediska, COGEN se domnívá, že projekty přestavby obou rafinérií umožní úspory energie ve výši 14 %. COGEN mimoto vyzdvihuje skutečnost, že investiční projekt umožní rovněž další druh investice, na niž se investiční projekt nevztahuje - vybudování dvou kogeneračních jednotek o výkonu 82 MW, po jedné v každé rafinérii, což bude mít za následek zvýšení kapacity této technologie v Portugalsku o 12 %.
4.3 Připomínky Confederação da Indústria Portuguesa (dále jen „CIP“)
(74)
CIP se domnívá, že investiční projekt řeší situaci Portugalska, pokud jde o tyto záležitosti:
i)
nesoulad mezi spotřebou motorové nafty a stávající zpracovatelskou kapacitou v Portugalsku, jehož důsledkem je trvalá potřeba dovozu velkého objemu motorové nafty a prodej nadbytečného automobilového benzinu v zahraničí;
ii)
budoucí přebytky topného oleje způsobené skutečností, že topný olej se již nepoužívá při výrobě elektřiny a že se obecně odrazuje od využívání topného oleje v průmyslu, jak je stanoveno v portugalském národním programu změny klimatu;
iii)
tendence na mezinárodních trzích související se zvýšením nákupů těžších a kyselejších frakcí surové ropy, přičemž projekt zajistí větší pružnost, pokud jde o výběr surové ropy;
iv)
přínos k zabezpečení dodávek.
(75)
CIP se domnívá, že investiční projekt podstatně zvýší energetickou účinnost obou rafinérií v souladu se závazky Portugalska vůči EU, pokud jde o zvýšení evropské energetické účinnosti o 10 %.
(76)
CIP usuzuje, že plánované vytvoření přibližně 150 pracovních míst pro vysoce kvalifikované pracovníky a 450 nepřímých stálých pracovních míst významně přispěje k hospodářskému rozvoji Portugalska. Podpoří místní hospodářství v dotyčných regionech, v nichž je HDP na obyvatele nižší než celostátní průměr, a během fáze výstavby bude vytvořeno přibližně 5 000 dočasných pracovních míst.
4.4 Připomínky União Geral de Trabalhadores (dále jen „UGT“)
(77)
UGT se domnívá, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj a bude mít kladný dopad na hospodářský rozvoj a sociální a územní soudržnost dotyčných regionů. Dotyčné regiony se vyznačují vysokou mírou nezaměstnanosti, strukturou podniků s malou diverzifikací a HDP na obyvatele, který je nižší než celostátní průměr. Investiční projekt bude mít významný dopad na průmyslovou strukturu obou regionů a celého Portugalska, jelikož se budou rozvíjet předcházející i navazující činnosti, zejména v oblastech jako strojírenství a stavebnictví, elektrická energie, či dokonce obchod a služby společného stravování.
(78)
UGT se domnívá, že investiční projekt vytvoří pracovní místa ve vyšším počtu i kvalitě, zejména v době rychle se zvyšující nezaměstnanosti z důvodu hospodářské a sociální krize. Investiční projekt má v obou rafinériích vytvořit 150 přímých pracovních míst, přičemž mnoho z nich pro vysoce kvalifikované pracovníky. Dalších 450 pracovních míst má být podle očekávání vytvořeno nepřímo, přičemž během doby výstavby bude vytvořeno 5 000 dočasných pracovních míst. Investiční projekt přispěje k zachování některých z 2 050 stávajících pracovních míst, která by mohla být bez investičního projektu ohrožena.
(79)
UGT má za to, že investiční projekt pomůže splnit přísné ekologické a bezpečnostní normy, jelikož rafinérie budou vybaveny technologií, která je šetrnější k životnímu prostředí.
(80)
Podle UGT je investiční projekt velmi důležitý k zvýšení nedostatečné kapacity Portugalska v oblasti rafinace a výroby motorové nafty. Stávající kapacita rafinérií je jednoznačně příliš malá k uspokojení domácí poptávky, což má za následek, že Portugalsko je více závislé na dovozu motorové nafty než jiné země (to znamená vyšší strategická rizika). Nižší dovoz motorové nafty by snížil rovněž stávající schodek obchodní bilance, který je do značné míry způsoben položkami tkajícími se energie.
(81)
UGT závěrem podotýká, že investiční projekt je důležitý nejen z vnitrostátního hlediska, nýbrž rovněž pro EU, jelikož má pomoci rozvíjet zelenější a udržitelnější ekonomiku.
4.5 Připomínky obce Matosinhos
(82)
Obec Matosinhos se domnívá, že vytvoření pracovních příležitostí má na oblast velký dopad. Vytvořením kvalifikovaných pracovních míst s platy přesahujícími regionální průměr přispěje rafinérie v Matosinhos k zvýšení kupní síly oblasti a celého regionu. Bude mít významný dopad na regionální hrubou přidanou hodnotu vyplývající z činnosti rafinérie a z činnosti stovek obchodních a průmyslových malých a středních podniků, zejména vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti v regionu činí přibližně 13 % (přesahuje celostátní průměr). Obec Matosinhos se domnívá, že investiční projekt je pro region zásadní, a to z ekonomického i sociálního hlediska.
4.6 Připomínky obce Sines
(83)
Obec Sines je přesvědčena o významu nových výrobních jednotek v rafinérii Sines pro rozvoj místního a regionálního hospodářství. To bude mít kladný dopad na sociální rozvoj regionu kvůli vytvoření kvalifikovaných pracovních míst a zakládání více a lepších malých a středních podniků.
4.7 Připomínky Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (dále jen „CGTP“)
(84)
CGTP se domnívá, že investiční projekt vytváří velmi pozitivní environmentální dopady a je důležitý pro regionální rozvoj v Portugalsku, jelikož:
i)
umožní nabízet portugalskému odvětví organické chemie a rovněž na vývoz diverzifikovanější produkty vyšší jakosti. Investiční projekt proto kladně přispěje k zhodnocení specializačního profilu zpracovatelského průmyslu;
ii)
vytvoří stovky stálých pracovních míst a ve fázi výstavby několik tisíc dočasných pracovních míst, především v regionech, které mají jednu z nejvyšších měr nezaměstnanosti v Portugalsku;
iii)
kromě jiných ekonomických činností rozvine místní hospodářství na úrovni bydlení, obchodu a hotelů.
4.8 Připomínky Associação Industrial Portuguesa (dále jen „AIP“)
(85)
AIP uvádí, že investiční projekt rozhodně přispěje k vyššímu blahobytu regionů Norte a Alentejo.
(86)
Region Norte s mírou nezaměstnanosti 11,6 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009) je v současnosti portugalským regionem s nejvyšší mírou nezaměstnanosti, a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V souvislosti se současnou sociální krizí představuje vytvoření 500 přímých pracovních míst a 200 stálých nepřímých pracovních míst a rovněž přibližně 2 000 dočasných pracovních míst během fáze výstavby pro region obrovský přínos.
(87)
Region Alentejo je v současnosti jedním z portugalských regionů s nejvyšší mírou nezaměstnanosti - 10,2 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009), a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V této souvislosti představuje vytvoření 100 přímých pracovních míst a 250 stálých nepřímých pracovních míst spolu s přibližně 3 000 pracovními místy během fáze výstavby pro region důležitý přínos.
4.9 Připomínky soutěžitele č. 1
4.9.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(88)
Podle soutěžitele č. 1 lze investiční projekt považovat za pouhé „rozšíření stávající provozovny“ ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt nelze pokládat za jeden investiční projekt, jelikož dlouhodobá aktiva investice budou „ekonomicky oddělitelná“ ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře. Rafinérie v Sines a Matosinhos jsou geograficky vzdálené. Investiční projekt jednoznačně vymezuje zvláštní investici pro každou rafinérii. Rafinérie se mohou rozhodnout pro vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity, přičemž v tom případě nebudou mít hydrokrakovací jednotku, nebo naopak. Investice do rafinérií proto nejsou nutně přímo spojené. Rafinérie mohou každopádně fungovat samostatně, aniž by byla nutná integrace. Rafinérie v Matosinhos by mimoto mohla prodávat vyráběný vakuový plynový olej na mezinárodních trzích a hydrokrakovací jednotka nacházející se v Sines může být zásobována dovezeným vakuovým plynovým olejem.
(89)
Portugalsko zmínilo jako příspěvek investičního projektu k rozvoji regionu pouze vytvoření přímých a nepřímých pracovních míst. Nelze proto prokázat, že investiční projekt přispěje k soudržné regionální rozvojové strategii a že se zabývá cílem týkajícím se hospodářské soudržnosti (28). Stěží lze uznat, že vynaložení více než jednoho milionu EUR na jedno vytvořené přímé pracovní místo lze považovat za mimořádný příspěvek k regionálnímu rozvoji. V tomto ohledu je poměr výše podpory k přímým pracovním místům u investičního projektu porovnán s předchozími rozhodnutími Komise (uvedenými v tabulce zkoumající tento poměr v předchozích rozhodnutích Komise). Soutěžitel č. 1 se mimoto domnívá, že investiční projekt není spojen s údajným selháním trhu.
(90)
Pokud jde o požadavek týkající se formálního pobídkového účinku, společnost Petrogal neobdržela od Portugalska před zahájením prací dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu. Soutěžitel č. 1 proto dospěl k závěru, že podpora není v souladu s odstavcem 38 pokynů k regionální podpoře.
(91)
Co se týká ekonomického posouzení, soutěžitel č. 1 se domnívá, že podpora nesplňuje kritérium nezbytnosti a nevytváří pobídkový účinek. Investiční projekt je výrobní investicí, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou a poptávkou a možností získat přístup k těžším frakcím surové ropy, jež jsou levnější. Jedná se o investici reagující na přirozený vývoj poptávky po motorové naftě. Všechny ostatní hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují v rafinériích podobné investice bez státní podpory. Ze skutečností proto vyplývá, že by se investiční projekt uskutečnil v každém případě, což není v souladu s odstavcem 22 sdělení Komise ze dne 24. června 2009 (29) (dále jen „sdělení o podrobném posouzení“).
(92)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že dotčenými produkty jsou:
-
motorová nafta (což je konečný produkt),
-
primární benzin (což je meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře), za (domnělé) dotčené produkty je proto nutno považovat rovněž petrochemické výrobky na bázi primárního benzinu,
-
zbytky hydrokrakování (není-li hydrokrakovací jednotka vybavena recyklačním zařízením).
- Motorová nafta
(93)
Podle soutěžitele č. 1 je společnost Petrogal jediným tržním subjektem s kapacitou pro rafinaci surové ropy v Portugalsku. Společnost Petrogal zásobuje své konkurenty na tomto trhu. Společnost Petrogal kontroluje největší dovozní a skladovací zařízení pro automobilový benzin a motorovou naftu. Tato společnost má největší síť čerpacích stanic v Portugalsku. Společnost Petrogal má na velkém počtu trhů s ropnými produkty v Portugalsku dominantní postavení či přinejmenším významnou tržní sílu. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že by se posouzení relevantního trhu nemělo provést pouze na úrovni rafinérie, nýbrž je nutné posoudit situaci v oblasti hospodářské soutěže rovněž na úrovni maloobchodního a jiného než maloobchodního trhu s motorovou naftou.
- Primární benzin
(94)
Co se týká primárního benzinu, soutěžitel č. 1 se domnívá, že by relevantní výrobkový trh, jenž je nutno posoudit, neměl být omezen na prodej na úrovni rafinérie, nýbrž že je třeba vzít v úvahu navazující činnosti.
(95)
Pokud jde o relevantní zeměpisný trh, podíl celkového dovozu a vývozu motorové nafty ve vztahu k celkovému prodeji motorové nafty v Portugalsku je příliš nízký, než aby odůvodňoval volbu regionálního trhu jako relevantního trhu. Soutěžitel č. 1 zastává názor, že relevantním zeměpisným trhem je portugalský trh.
(96)
Soutěžitel č. 1 usuzuje, že je třeba vzít v úvahu činnosti společnosti ENI na dotčených výrobkových trzích, jelikož pokud může určitá společnost vykonávat rozhodující vliv na prodejní politiku jiné společnosti, je nutné posoudit společný podíl obou společností na relevantních trzích.
(97)
Soutěžitel č. 1 vyvozuje závěr, že u motorové nafty je významně překročena 25 % prahová hodnota pro podíl na trhu stanovená v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře. Podpora poskytnutá investičnímu projektu má proto dotovat tržní subjekt s dominantním postavením a umožnit mu zachovat a zvýšit jeho tržní sílu. Hospodářská soutěž bude vážně nepříznivě ovlivněna a podpora významně naruší relevantní trhy.
(98)
Soutěžitel č. 1 se závěrem domnívá, že podpora představuje provozní podporu, která posiluje postavení dominantního hospodářského subjektu na relevantních trzích. Podpora nepřispívá k vytvoření pobídkového účinku. Negativní dopady podpory každopádně převažují nad jejími případnými kladnými dopady.
4.9.2 Připomínky předložené v dopisech ze dne 15. září a 10. listopadu 2010 (v odpovědi na dotazy Komise ze dne 5. srpna a 13. října 2010)
(99)
Obdobné investiční projekty byly provedeny ve čtyřech rafinériích (La Rabida, Castellón, Cartagena a Bilbao), a to se stejným cílem, tj. zvýšit ziskovost aktiv vybudováním nových konverzních jednotek, které maximalizují výtěžnost středních destilátů, snižují výrobu topného oleje a zpracovávají těžší frakce surové ropy. Soutěžitel č. 1 odkazuje rovněž na podobné investiční projekty v Itálii (rafinérie Sannazzaro a Taranto, uskutečněné společností ENI), v Německu (Bayernoil), v Litvě (Mazeikiu Nafta) a v Bělorusku (Slavneft).
(100)
Pokud jde o možnou referenční míru návratnosti u takových investic v daném odvětví, soutěžitel č. 1 uvádí, že mu referenční hodnota není známa: ziskovost investičního projektu závisí obvykle na kapitálových nákladech každé společnosti a na jiných aspektech. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v době, kdy se rozhodovalo o investičním projektu, by referenční míra návratnosti v odvětví rafinace měla činit nejméně 10 %.
(101)
Soutěžitel č. 1 odkazuje obecně na existenci překážek dovozu ve vztahu k relevantnímu zeměpisnému trhu. Domnívá se, že hlavním problémem v Portugalsku je dominantní postavení společnosti Petrogal na trhu, která ovládá veškerou rafinační kapacitu v Portugalsku, a tudíž nejdůležitější dovozní a vývozní terminály. Soutěžitel č. 1 dále tvrdí, že společnost Petrogal má dominantní postavení, pokud jde o kapacitu pro skladování produktů, která podle některých nezávislých zdrojů (30) představuje až 90 % trhu. To společnosti Petrogal umožňuje dosáhnout podílu na maloobchodním prodeji ve výši přibližně 45 % a podílu na jiném než maloobchodním prodeji ve výši 80 % portugalského trhu.
(102)
Pokud jde o dotaz Komise týkající se odmítnutí udělit přístup ke skladovací kapacitě společnosti Petrogal, soutěžitel č. 1 nebyl schopen takovouto situaci popsat.
(103)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v Portugalsku je skladovací kapacita omezená a že skladovací náklady u podobných zařízení nebo činností jsou v Portugalsku vyšší než v jiných zemích, jako je Španělsko a Itálie (přibližně o 25 %).
(104)
Soutěžitel č. 1 má za to, že mezi cenami dovezené motorové nafty a cenou motorové nafty pořízené od společnosti Petrogal neexistují podstatné rozdíly, jelikož ceny jsou indexovány podle mezinárodních cen s připočtením logistických nákladů.
4.10 Připomínky soutěžitele č. 2
4.10.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(105)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že investiční projekt zvýší kapacitu společnosti Petrogal pro výrobu motorové nafty přibližně o 2,5 milionu tun a přemění Portugalsko z malého dovozce na významného vývozce motorové nafty.
(106)
Soutěžitel č. 2 vyslovil pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory, jelikož společnost Petrogal patří do velké skupiny, kterou vlastní a ovládá společnost ENI. Společnost Petrogal je zisková společnost, která v Brazílii a Angole uskutečnila významné investice do činností předcházejících rafinaci a ve Španělsku investice do navazujících činností za účelem rozšíření své distribuční sítě. V Portugalsku má výsadní postavení, jelikož je vlastníkem jediných dvou rafinérií.
(107)
Společnost Petrogal je vertikálně integrovaná a je největší společností, která v Portugalsku uvádí ropné produkty na trh, a třetím největším soutěžitelem na Pyrenejském poloostrově.
(108)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že státní podpora nesplňuje formální požadavky týkající se pobídkového účinku podpory, jak jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt je sám o sobě ziskovou transakcí, která plní střednědobé až dlouhodobé strategické cíle společnosti Petrogal, proto by se uskutečnil v každém případě.
(109)
Podle soutěžitele č. 2 přispěje investiční projekt k uspokojení rostoucí domácí poptávky po motorové naftě, umožní společnosti Petrogal stát se čistým vývozcem na ostatní trhy (jako je Francie a Španělsko) a zvýší rafinérskou marži společnosti Petrogal.
(110)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že nezbytnost podpory je nutno posoudit na základě ustanovení oddílu 2.3 sdělení o podrobném posouzení.
(111)
Soutěžitel č. 2 odkazuje na zprávu PFC Energy uvedenou v poznámce pod čarou č. 31, v níž je zmíněno, že investiční projekt společnosti Petrogal byl realitou již v roce 2006. Investiční projekt mohl být proveden pouze v regionech Matosinhos a Sines (nikoli proto, že se jedná o podporované oblasti, nýbrž z toho důvodu, že se zde obě rafinérie nacházejí).
(112)
Soutěžitel č. 2 má rovněž za to, že z podstaty věci nebylo možno investovat do přestavby stávajících rafinérií na jiném místě.
(113)
Soutěžitel č. 2 uvedl pouze připomínky týkající se motorové nafty.
- Úroveň rafinérie
(114)
Soutěžitel č. 2 objasnil, že ačkoliv neexistují žádné právní překážky dovozu, dovoz je velmi podmíněn (ne-li omezen) řadou fyzických faktorů (nedostatečné skladovací prostory pro dovoz, jejich umístění a vlastnictví, omezení týkající se sekundární logistické sítě) a faktorů týkajících se struktury trhu (možnost stanovit ceny na úrovni rafinérie).
- Jiná než maloobchodní úroveň
(115)
Ostatní portugalští účastníci trhu dovážejí 90 % celkového objemu dovezené motorové nafty, přičemž se potýkají s významnými problémy, jak je uvedeno ve zprávě portugalského orgánu pro hospodářskou soutěž s názvem „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) (dále jen „zpráva orgánu“). Soutěžitel č. 2 se domnívá, že všechny tyto faktory vedou k tomu, že portugalský trh je uzavřenější než srovnatelné trhy v ostatních zemích.
(116)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by posouzení relevantního trhu nemělo být omezeno na úroveň rafinérie, nýbrž že by mělo zahrnovat rovněž distribuční a prodejní kanály (maloobchodní a jiné než maloobchodní). Investiční projekt zvýší výrobu o 2,5 milionu tun ročně, což přemění Portugalsko na zemi s ročním přebytkem ve výši 1,6 milionu tun motorové nafty a 0,5 milionu tun bionafty ročně pocházející z rafinérie v Sines.
- Maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej
(117)
Podle zprávy orgánu je tato úroveň prodeje považována za druhou úroveň ve struktuře distribuce motorové nafty. Cena motorové nafty bude záviset na kupní ceně v rafinérii nebo při dovozu, k níž se připočítávají náklady na přepravu a skladování a obchodní marže.
(118)
Soutěžitel č. 2 má za to, že společnost Petrogal soutěží rovněž na úrovni distribuce, přičemž má jednoznačnou konkurenční výhodu: podpora poskytnutá k snížení nákladů společnosti Petrogal na výrobu motorové nafty posílí její stávající dominantní postavení na portugalském trhu (51 % na jiném než maloobchodním trhu a 37 % na maloobchodním trhu).
(119)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by relevantním zeměpisným trhem měl být nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově. Relevantní zeměpisný trh by mohl být na úrovni EHP pouze tehdy, pokud by dovoz motorové nafty skutečně soutěžil s motorovou naftou, která byla rafinována v Portugalsku (za předpokladu, že neexistují žádné právní ani ekonomické překážky vstupu).
(120)
Podpora investice nepříznivě ovlivní konkurenty společnosti Petrogal na trhu na Pyrenejském poloostrově, jelikož rafinérie nacházející se ve Španělsku provedly podobné investice (s velmi podobnými strategickými cíli) bez podpory.
(121)
Pokud by se maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej považoval za součást relevantního výrobkového trhu, byl by podíl společnosti Petrogal na vnitrostátním trhu a místních trzích značně nad 25 % prahovou hodnotou stanovenou v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře a podpora by neměla být poskytnuta.
(122)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že z hlediska strany nabídky jsou jiné než maloobchodní trhy s automobilovým benzinem a motorovou naftou vysoce koncentrované (přední čtyři účastníci trhu mají podíl na trhu vyšší než 95 %), jak ve své zprávě uvádí portugalský orgán pro hospodářskou soutěž.
(123)
Společnost Petrogal má na základě objemu odhadovaný podíl na jiném než maloobchodním trhu s motorovou naftou v Portugalsku ve výši 35 % až 45 %. Soutěžitel č. 2 má za to, že investiční projekt povede k dodatečné výrobní kapacitě ve výši 2,5 milionu tun, a vezme-li se tento projekt v úvahu společně s ostatními projekty, které provedla společnost Petrogal, bude tato společnost schopna nejen uspokojit domácí poptávku na portugalském trhu s motorovou naftou, nýbrž rovněž vyvézt téměř 2 miliony tun motorové nafty do sousedních zemí (Španělsko a Francie).
4.10.2 Připomínky předložené v dopise ze dne 10. září 2010 v odpovědi na žádost Komise o informace ze dne 4. srpna 2010
(124)
Soutěžitel č. 2 uvedl, že na úrovni odvětví není stanovena referenční míra návratnosti, jelikož společnosti mají vlastní cílovou míru návratnosti a tyto cílové míry návratnosti se mohou lišit v závislosti na charakteristice každého investičního projektu. Soutěžitel č. 2 poskytl seznam pěti rafinérií, které uskutečnily podobné investiční projekty v celkové výši více než 6 miliard EUR, a to bez státní podpory.
(125)
Soutěžitel č. 2 poukázal na skutečnost, že skladovací kapacity a přístavní zařízení jsou omezené. Dodávky do Portugalska se proto uskutečňují v menším množství, což má za následek vyšší distribuční náklady, které nepříznivě ovlivňují konečné maloobchodní a jiné než maloobchodní marže.
(126)
Co se týká skladovacích zařízení, soutěžitel č. 2 uvedl, že zařízení obvykle využívá vlastník (jako je společnost Petrogal) pro vlastní účely. V případě skladovacích zařízení, která patří třetím stranám, je k dispozici málo skladovacího prostoru kvůli stávajícím dlouhodobým smlouvám, které již byly podepsány s jinými hospodářskými subjekty.
(127)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že společnost Petrogal má kvůli svému dominantnímu postavení v oblasti skladovacích zařízení v porovnání se svými konkurenty výhodu spočívající v její prodejní ceně motorové nafty, která se odhaduje přibližně na 3 až 5 USD/t.
5. PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKA
5.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(128)
Portugalsko upřesnilo, že se schůzka mezi portugalskými orgány a útvary Komise uskutečnila dne 11. března 2009. Portugalsko uvedlo, že investiční projekt není projektem na obnovu ani projektem modernizace; jedná se o projekt přestavby, který povede k účinné změně procesu rafinace za účelem lepšího uspokojování rostoucí poptávky po motorové naftě. Portugalsko dodává, že financování poskytne i EIB a že podpora ve formě daňového dobropisu bude poskytnuta od roku 2011. Portugalsko se rovněž domnívá, že by posouzení investičního projektu jako podpory ad hoc nemělo vést k zpřísnění pravidel pro posouzení. Smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře, které byly uzavřeny mezi Portugalskem a příjemcem podpory, jsou podmíněny kladným rozhodnutím Komise. Jelikož smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře již byly předány Komisi ve fázi oznámení, Portugalsko tvrdí, že předání administrativního dopisu (se smlouvou o investičním projektu a smlouvou o státní podpoře uvedenou na straně 8 rozhodnutí o zahájení řízení v příloze tohoto administrativního dopisu) určuje vstup těchto smluv v platnost.
5.1.1 Připomínky týkající se investičního projektu
(129)
Portugalsko se domnívá, že investiční projekt představuje počáteční investici spadající do těchto kategorií: rozšíření stávající provozovny nebo zásadní změna výrobního postupu.
(130)
Podle Portugalska umožní nová vakuová destilační jednotka a nová hydrokrakovací jednotka výrobu většího množství motorové nafty, a tudíž přizpůsobení výroby motorové nafty potřebám trhu. Toto přizpůsobení není možné při stávajícím uspořádání systému rafinace, který je velmi málo pružný, pokud jde o přechod výroby z automobilového benzinu na motorovou naftu.
(131)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos, nová hydrokrakovací jednotka v rafinérii v Sines a původní, již existující rafinační jednotky budou fungovat současně. Portugalsko proto usuzuje, že investiční projekt je rozšířením systému výroby se zásadní změnou výrobního postupu.
(132)
Portugalské orgány objasnily, že nové uspořádání výrobního postupu posílí doplňkové provozní a funkční souvislosti mezi oběma rafineriemi: vakuový plynový olej [ ] se bude přepravovat z Matosinhos do Sines a těžký benzin [ ] se bude přepravovat ze Sines do Matosinhos. Investiční projekt se uskutečňuje v integrovaném systému rafinace: rafinérie Sines a Matosinhos jsou neoddělitelné, zejména za účelem optimalizace výroby motorové nafty. Není dodrženo pouze geografické kritérium („geografická blízkost“). Rozdělení investičního projektu na dvě části by však bylo umělé, jelikož investiční projekt je technicky, funkčně a strategicky neoddělitelný (32).
5.1.2 Připomínky týkající se charakteristiky trhu a příslušných produktů
(133)
Portugalsko se domnívá, že příslušnými produkty jsou motorová nafta a těžký benzin, přičemž hlavním ekonomickým důvodem investice je motorová nafta a těžký benzin je technicky nevyhnutelným vedlejším produktem výroby v Sines.
(134)
Pokud jde o těžký benzin vyráběný rafinériemi po přestavbě, ten se bude využívat v tuzemsku, při výrobě aromátů společností Petrogal v Matosinhos, a nahradí dovoz (přičemž 92 % dovozu pochází ze zemí mimo EU). Investiční projekt zvýší výrobu těžkého benzinu pouze v Sines (o [200-250] kilotun ročně) (33). Vyšší výroba těžkého benzinu v Sines nahradí množství, jež je v současnosti dováženo do Matosinhos, a nebude se prodávat třetím stranám.
(135)
Portugalsko objasnilo, že investice do rafinérie v Matosinhos nesouvisí se zvláštními jednotkami zpracovávajícími těžký benzin na reformát, meziprodukt pro výrobu aromátů (tj. výrobků na bázi primárního benzinu), a s následným zpracováním reformátu v závodě společnosti Petrogal na výrobu aromátů v Matosinhos na výrobky na bázi primárního benzinu (které se prodávají na trhu petrochemickému odvětví druhé generace za tržní ceny). Cena reformátu účtovaného závodu na výrobu aromátů se nezmění, jelikož je indexována na [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu.
(136)
Portugalsko má za to, že relevantní vnitrostátní trh je otevřený a konkurenční bez překážek obchodu. Ceny motorové nafty jsou založeny na ceně surové ropy a nákladech na rafinaci. Rafinérie musí soutěžit s dovozem. Portugalsko se domnívá, že relevantním zeměpisným trhem je severozápadní Evropa.
(137)
V předchozích rozhodnutích Komise se uvádí, že primární benzin je produktem, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni, a relevantním výrobkovým trhem je přinejmenším západní Evropa.
(138)
Na úrovni skupiny (bez údajů společnosti ENI, jelikož ta nemá na Pyrenejském poloostrově rafinérské ani maloobchodní činnosti a Herfindahl-Hirschmanův index (HHI) ukazuje nízkou míru koncentrace na evropské úrovni) je podíl na regionálním trhu nižší než 25 %.
5.1.3 Připomínky týkající se projektu v rámci evropské, vnitrostátní a regionální strategie
(139)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt je v souladu se strategickými cíli přijatými na vnitrostátní nebo evropské úrovni. Maximální zvýšení výroby motorové nafty (odhadované od roku 2011 na [1-3] miliony tun ročně) umožní lepší využití zpracovatelské kapacity portugalského systému rafinace. Umožní rovněž lépe sladit nabídku a poptávku a vyrovnat významný nedostatek motorové nafty a snížit přebytek automobilového benzinu.
(140)
Podle Portugalska sníží investiční projekt závislost na dovozu motorové nafty z Ruska, což je cíl, který přijala Komise (ve svém druhém strategickém přezkumu energetické politiky z roku 2008: Akční plán EU pro zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití (34)) a členské státy.
(141)
Poptávka po motorové naftě se zvyšuje a mezi rokem 2000 a 2025 bude dále růst, při současném uspořádání se však rafinérie mohou vývoji poptávky přizpůsobit bez velkých investic do přestavby pouze nepatrně. Investice společnosti Petrogal předpokládá rostoucí poptávku a snižuje závislost na dovozu a rizika spojená s dodávkami.
(142)
Investiční projekt podpoří snižování emisí do ovzduší a bude optimalizována energetická účinnost zařízení. Plánovaná opatření k hospodárnému využívání energie umožní snížit stávající spotřebu energie v rafinériích o [ ] %.
(143)
Po zahájení výroby v rafinériích po přestavbě se bude zpracovávat stejný produkt, avšak s podstatně vyšší zpracovatelskou kapacitou, nižší spotřebou energie a nižšími emisemi.
(144)
Podle Portugalska má velký význam dopad na znečištění ovzduší, jelikož projekt sníží emise ze stacionárních zdrojů, a přispěje tak k dosažení regionálních a vnitrostátních cílů týkajících se kvality ovzduší.
(145)
Uznává se význam investičního projektu na regionální úrovni, jelikož vede rovněž k zahrnutí zemního plynu do portfolia pohonných hmot obou rafinérií a nahrazení stávajícího závodu na výrobu páry kogenerační jednotkou.
(146)
Na vnitrostátní úrovni lze přínosy pro životní prostředí posoudit s ohledem na přispění k dosažení cílů stanovených v národním programu snižování emisí oxidu siřičitého a oxidů dusíku (35).
(147)
Investiční projekt zvýší jakost motorové nafty, a sníží tudíž emise znečišťujících látek z vozidel. Investiční projekt bude mít rovněž kladný dopad na biologické faktory (flóru a faunu) a na krajinu.
5.1.4 Připomínky týkající se příspěvku k regionálnímu rozvoji
(148)
Portugalsko zdůrazňuje významný příspěvek investičního projektu k regionálnímu rozvoji vzhledem k jeho umístění ve dvou znevýhodněných regionech, jež jsou postiženy vysokou nezaměstnaností. Oba regiony jsou způsobilými oblastmi podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s běžnými limity regionální podpory pro velké podniky ve výši 40 % (v případě Sines v regionu Alentejo) a 30 % (v případě Matosinhos v regionu Norte) podle portugalské mapy regionální podpory. Obě oblasti jsou regiony spadajícími do cíle „Konvergence“ (jak je vymezeno v regionální politice EU) s HDP na obyvatele pod 75 % evropského průměru.
(149)
Portugalsko se domnívá, že rafinérie v Sines a Matosinhos představují základní pilíře regionálních ekonomik. Portugalsko očekává, že investiční projekt bude mít mimořádně kladné dopady na zaměstnanost a obecněji na hospodářskou strukturu regionů Norte a Alentejo.
i) Sines
(150)
Rafinérie v Sines se nachází v regionu Alentejo, což je region s HDP o 6 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region se vyznačuje menším počtem podniků a nedostatkem vyspělých služeb pro podporu rozvoje a inovací. Ve třetím čtvrtletí roku 2009 činila míra nezaměstnanosti 10,2 %, tj. byla o 0,4 % vyšší než celostátní průměr, a ve třetím čtvrtletí roku 2010 vzrostla na 11,6 % (0,7 % nad celostátním průměrem).
ii) Matosinhos
(151)
Rafinérie v Matosinhos se nachází v oblasti Porta v regionu Norte. Region Norte je v současnosti nejchudším portugalským regionem NUTS II (společná klasifikace územních statistických jednotek) s HDP na obyvatele v roce 2008 přibližně o 20 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region má tempo hospodářského růstu nižší než je průměr v EU a Portugalsku a vykazuje nízkou úroveň kvalifikovaných lidských zdrojů. Míra nezaměstnanosti vzrostla z 11,6 % ve třetím čtvrtletí roku 2009 na 13,2 % v témže čtvrtletí roku 2010, což významně překračuje celostátní průměr (9,8 % v roce 2009 resp. 10,9 % v roce 2010).
5.1.5 Pracovní místa a odborná příprava
(152)
Podle Portugalska vytvoří investiční projekt v obou rafinériích v provozní fázi podle odhadů 150 nových pracovních míst přímo spojených s provozem zpracovatelských jednotek.
(153)
Poměr mezi investičními výdaji a počtem vytvořených přímých míst ukazuje, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné. Odvětví mimoto vyžaduje zvláštní a kvalifikovanou odbornou přípravu.
(154)
Investiční projekt má velký potenciál k vytváření nepřímých pracovních míst, jelikož nové jednotky zvýší technologickou složitost rafinérií a vyžadují větší údržbu. V důsledku politiky rafinérií v oblasti subdodávek se bude zvyšovat poptávka po poskytování služeb specializovanými pracovníky. Portugalsko se domnívá, že „přestavba rafinačních jednotek bude mít výrazný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, zejména ve strojírenství, energetice a stavebnictví. Odhaduje se, že během nejrušnějšího období výstavby se na výstavbě obou rafinérií bude podílet přibližně 3 000 pracovníků“ a „podle očekávání bude vytvořeno přibližně 450 nepřímých stálých pracovních míst“. Tato pracovní místa vyžadují kvalifikované pracovníky, kteří mají obvykle vyšší mzdu, než je průměr na trhu, s očekávaným významným sociálním a hospodářským dopadem na okolní komunity, zejména v oblasti Sines.
(155)
Pokud jde o to, zda je poměr tři nepřímá pracovní místa na každé přímé pracovní místo u investičního projektu (a použitá metodika) odůvodněné, Portugalsko odpovědělo, že tento poměr je nutno porovnat s poměrem u jiných investičních projektů v témže odvětví. S odkazem na dvě jiná opatření podpory, která Komise schválila (rozhodnutí Komise týkající se petrochemických projektů, a to ve věci N 898/06 - Repsol Polimeros a ve věci N 899/06 - Artensa) (36), se Portugalsko domnívá, že předpokládaný poměr přímých pracovních míst k nepřímým pracovním místům je u investičního projektu konzervativnější a reálnější než poměr u projektu Repsol Polimeros (15 nepřímých pracovních míst na každé přímé pracovní místo), ačkoliv se oba projekty týkají starých průmyslových areálů. Portugalsko rovněž uvedlo, že se počty u daného investičního projektu blíží počtům u projektu Artensa, který je počátečním projektem (projektem na zelené louce). Portugalsko přihlíží rovněž k referenční hodnotě, kterou stanovila společnost HSB Solomon Associates LLC pro ropný průmysl: PEI (ukazatel efektivity zaměstnanců). Tento ukazatel ukazuje počet odpracovaných hodin na ekvivalent destilační kapacity, tj. obecně počet vytvořených pracovních míst na zpracovaný barel surové ropy. Podle poslední dostupné zprávy (údaje pro rok 2008) vykazoval příjemce celkový index [50-70] v porovnání s hodnotou 113,7 pro průměr ve studii a 206,8 pro průměr v jižní a střední Evropě. To odráží počet osob pracujících interně v rafinérii, [ ] a existenci skupiny podpůrných činností na základě trvale poskytovaných externích služeb. Portugalsko se domnívá, že toto využívání externích služeb zajišťuje vytváření nepřímých pracovních míst a odůvodňuje očekávání vyššího poměru nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům než v případě projektu Artensa. V porovnání s rozhodnutími Komise popsanými v tomto bodě odůvodnění proto Portugalsko dospělo k závěru, že tato strategie je u projektu Repsol Polimeros dovedena do extrému (minimální využití vnitřních zdrojů a maximální využití vnějších zdrojů). Projekt Artensa ukazuje opak, tj. rovnováhu při využívání vnitřních a vnějších zdrojů. Portugalsko má za to, že navrhovaný poměr 3:1 je v souladu s příslušným poměrem v odvětví rafinace a náležitě odráží míru externalizace činností společnosti Petrogal (např. v oblasti údržby).
(156)
V následném podání Portugalsko toto tvrzení podpořilo citováním novějšího dokumentu (37) zveřejněného Komisí, který podle názoru Portugalska udává poměr mezi 4:1 a 6:1: „ačkoli tudíž odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst“. Týž dokument uvedený v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje „dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu“, z čehož vyplývá poměr dokonce 12:1.
(157)
Během formálního vyšetřovacího řízení vyčíslilo Portugalsko v dalším dokumentu (analýze nákladů a přínosů) poskytnutém Komisi počet pracovních míst zajištěných investičním projektem, jelikož bylo zřejmé, že podle srovnávacího scénáře bez investice by společnost Petrogal zavedla některá restrukturalizační opatření, včetně snížení počtu pracovních sil. Pokud by investiční projekt nebyl proveden, došlo by k „celkovému úbytku 1 240 pracovních míst - 150 přímých pracovních míst + 450 nepřímých pracovních míst (přímý důsledek projektu) navíc k odhadovanému úbytku 160 přímých pracovních míst + 480 nepřímých pracovních míst kvůli opatřením k snižování nákladů, která by byla provedena s cílem vyrovnat se s nižšími rafinérskými maržemi rafinérií v současné podobě“.
(158)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt bude využívat především kvalifikované pracovníky s platem [ ] průměrného platu na relevantním místním trhu. Výsledné sociální a hospodářské dopady na okolní komunity přispějí k rozvoji dalších podniků a činností. Investiční projekt proto přispěje k vytvoření a obnově infrastruktur a zařízení v regionech Porto a Sines a zajistí podmínky nezbytné pro to, aby tyto regiony mohly vstoupit do nové etapy, pokud jde o kvalitu života a konkurenceschopnost.
(159)
Ve své odpovědi Portugalsko rovněž zdůrazňuje, že „během fáze výstavby bude mít projekt významný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, a to podporou zakládání a rozvoje místních podniků. Jakmile bude projekt zcela funkční, bude podporovat rozvoj nových podniků spojených s údržbou, a bude tudíž dále upevňovat dynamiku regionu“. Proto „touto iniciativou pomůže společnost Petrogal vyrovnat konkurenceschopnost méně rozvinutých regionů s ohledem na celostátní průměr. Projekt bude mít rovněž kladný dopad na podniky v regionu Alentejo a na jejich vystavení zahraničním trhům“.
(160)
Zvýšením toku surovin a hotových produktů mezi oběma rafinériemi investiční projekt vytvoří podle očekávání velmi kladný dopad na přístavní infrastruktury v Sines a Leixões (38), a to významným zvýšením jejich činnosti a využití, a tudíž rovněž jejich provozních výsledků.
(161)
Portugalsko má rovněž za to, že společnost Petrogal předpokládá, že bude investiční projekt využívat po dobu nejméně 30 let, což prokazuje dlouhodobý závazek týkající se regionálních, vnitrostátních a evropských cílů.
(162)
Investiční projekt přispěje rovněž k zlepšení potenciálu lidského kapitálu v regionu. Za účelem vyškolení pracovníků podílejících se na investičním projektu, a to nově přijatých či stávajících zaměstnanců, budou ve spolupráci s Technickou fakultou Alentejo Litoral (39) vytvořeny v podnikatelském centru průmyslové a logistické zóny v Sines (40) struktury pro odborné kvalifikace a odbornou přípravu.
(163)
Pokud jde o souvislost s projekty v oblasti výzkumu a vývoje a spolupráci s univerzitami, Portugalsko uvedlo, že obě rafinérie představují centra regionálního rozvoje, pokud jde o výzkum a odbornou přípravu. Portugalsko má za to, že podle očekávání bude mít investiční projekt kladný dopad a má potenciál přilákat nové dohody mezi společností Petrogal a vzdělávacími středisky ve vědecko-technické oblasti.
(164)
Portugalsko se vyjádřilo k poměru investice k počtu vytvořených pracovních míst, který prokazuje naprostou odůvodněnost tohoto podílu, zejména vezme-li se v úvahu, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovní síly a vysoké úrovně investic do odborné přípravy kvalifikovaných pracovních sil. Podobně vysoké poměry podpory k vytvořeným pracovním místům Komise schválila v případě petrochemických projektů Repsol Polimeros a Artensa (41).
(165)
Na základě žádosti Komise o vypracování analýzy nákladů a přínosů a hodnocení projektu, které jsou srovnatelné s požadavky u velkých projektů spolufinancovaných ze strukturálních fondů (42), předložilo Portugalsko dokument, jehož cílem je především vyčíslení sociálních a hospodářských přínosů vyplývajících z investičního projektu. Dokument poukazuje na hospodářské dopady v důsledku kladných příspěvků vyplývajících z investice, jako je splatná daň, přímá zaměstnanost (daně), nepřímá zaměstnanost (daně), zamezení vyplácení podpory v nezaměstnanosti, spotřební daň (DPH), úspory emisí CO2 v dopravě a průmyslu, zamezení placení úroků z vnějšího dluhu portugalské vlády, dopravné a skladné (daně), dodatečné příjmy přístavu Leixões a podpora rozvoje místních komunit.
(166)
Místní přínosy investičního projektu spočívají ve spotřební dani (DPH), dodatečných příjmech přístavu Leixões a podpoře rozvoje místních komunit (v čisté současné hodnotě celkem 49 milionů EUR), zatímco ostatní přínosy je nutno pokládat za výhodu pro celý stát (v čisté současné hodnotě celkem 454 milionů EUR) přinášející prospěch celému národnímu hospodářství, a lze je proto jen částečně přidělit dotyčným regionům. Je-li tato výhoda pro celý stát úměrně rozložena na portugalské regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, přesahuje vzhledem k tomu, že na regiony Norte a Alentejo v roce 2007 připadalo 34,8 % portugalského HDP, celkový regionální přínos (v čisté současné hodnotě 195 milionů EUR) zdaleka náklady na podporu poskytnutou investičnímu projektu (v čisté současné hodnotě 121 milionů EUR).
5.1.6 Připomínky ohledně nezbytnosti podpory
(167)
Portugalsko zdůraznilo, že podpora účinně a rozhodně přispěla k rozhodnutí společnosti Petrogal uskutečnit investici, jelikož byla nezbytná k zajištění její ziskovosti. Dne 5. března 2008 schválila správní rada společnosti Galp investiční projekt poté, co obdržela od vnitrostátních orgánů dokument potvrzující způsobilost projektu, který byl vystaven dne 23. ledna 2007. První příslib objednávky zařízení pochází ze dne 14. března 2008, tj. po podpisu smluv o státní podpoře s portugalskou vládou dne 10. března 2008.
(168)
Bez podpory by investiční projekt nebyl proveden, jelikož by jeho ziskovost nebyla odůvodněná.
(169)
V roce 2001 zamítla správní rada společnosti Galp předchozí plán modernizace rafinérie v Matosinhos, jelikož návratnost vloženého kapitálu (ROCE) byla u daného projektu nižší než vážené průměrné kapitálové náklady (WACC) společnosti Galp Energia v odvětví rafinace.
(170)
V roce 2005 zvažovala správní rada společnosti Galp znovu strategickou příležitost provést projekt přestavby obou rafinérií. Po interním přezkoumání alternativních investičních projektů byl v březnu 2008 projekt přestavby rafinérií v Sines a Matosinhos předložen správní radě ke schválení. Vnitřní míra návratnosti spojená s posuzovanou investicí ve výši [ ] milionů EUR byla vypočítána v rozmezí [8-10] % bez pobídky, tj. o [ ] procentních bodů nad průměrnými váženými kapitálovými náklady společnosti Galp Energia u rafinérských činností (stanoveny na [7-9] %).
(171)
Rozhodnutí správní rady společnosti Galp v březnu 2008 vycházelo z následující analýzy citlivosti vnitřní míry návratnosti (IRR) investičního projektu
Tabulka 3
S podporou
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[1-50] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[8-10] %
Zdroj: GALP
(172)
Podle diskusí výkonného výboru společnosti Galp Energia dne 10. ledna 2008 činily průměrné vážené kapitálové náklady a vnitřní „minimální návratnost“ (riziková prémie připočítaná ke kapitálovým nákladům (43)) pro oblast zásobování, rafinace a logistiky [7-9] % resp. [10-12] %.
(173)
Portugalsko uvedlo, že průměrné vážené kapitálové náklady i vnitřní minimální míra návratnosti stanovené společností Galp Energia byly v souladu s běžnou praxí v odvětví rafinace a že použití těchto ekonomických kritérií je běžně akceptováno všemi velkými společnosti v odvětví. K doložení těchto tvrzení poskytlo Portugalsko Komisi tabulku, kterou v roce 2010 vypracovaly Citigroup, Bloomberg a Broker Research a která porovnává průměrné vážené kapitálové náklady významných společností působících v odvětví.
(174)
Portugalsko trvá na tom, že investiční rozhodnutí bylo a je v souladu s praxí a běžnými požadavky na ziskovost, kterou příjemce podpory vyžaduje u všech svých projektů. K posouzení ziskovosti se kromě průměrných vážených kapitálových nákladů používá jako dodatečné kritérium minimální návratnost. Odhady budoucích peněžních toků nejsou obecně spolehlivé. S odhadem peněžních toků je vždy spojena určitá nejistota (riziko); čím větší je časový odstup, tím větší je možnost, že se jedná o hrubý odhad, který obsahuje chyby. Nejběžnějším způsobem, jak se vypořádat s nejistotou, je přičíst ke kapitálovým nákladům (průměrné vážené kapitálové náklady) rizikovou prémii a použít tuto míru jako minimální míru ziskovosti požadovanou u investice (minimální návratnost). Rozdíl mezi hodnotou minimální návratnosti a hodnotou průměrných vážených kapitálových nákladů proto představuje dodatečný zisk, který se při rozhodování o investici očekává, jelikož zohledňuje dodatečné riziko obsažené v odhadovaných budoucích peněžních tocích. Portugalsko uvedlo, že zahrnutí minimální návratnosti do analýzy a rozhodování společnosti Galp Energia o investičních projektech se používá od roku 2002. V tomto roce bylo stanoveno, že minimální návratnost u projektů představují průměrné vážené kapitálové náklady navýšené o [1-5] procentních bodů. V roce 2006 se společnost Galp Energia rozhodla vypočítat minimální návratnost mírně odlišným způsobem, konkrétně místo přičtení [1-5] procentních bodů k průměrným váženým kapitálovým nákladům se rozhodla navýšit průměrné vážené kapitálové náklady o [10-50] % (WACC2006 + minimální návratnost2006 = [1,1-1,5] x WACC2006). Toto nové kritérium bylo výsledkem interní úvahy, že vzhledem k různým úrovním průměrných vážených kapitálových nákladů u jednotlivých činností se použití určitého procentního podílu ze základu jeví jako vhodnější a logičtější než používání absolutní hodnoty. Pro další vysvětlení poskytlo Portugalsko Komisi různé průměrné vážené kapitálové náklady a minimální návratnosti, které společnost Galp Energia mezi rokem 2002 a 2006 používala u jednotlivých činností: zásobování a rafinace, uvádění ropných produktů na trh, průzkum a těžba, zemní plyn a elektrická energie.
(175)
Portugalsko tvrdilo, že podle mezinárodně uznávaných standardů pro projekty tohoto druhu správní rada společnosti Galp, vzhledem k tomu, že míra kolísání je u investice v této fázi technického vývoje (počáteční technický projekt) dosud značná, neposoudila, že projekt tohoto významu s minimální návratností blížící se průměrným váženým kapitálovým nákladům je životaschopný, jelikož by mohl snadno skončit s nižší návratností, než je referenční hodnota.
(176)
Avšak s přihlédnutím k poskytnutí daňové pobídky investičnímu projektu by návratnost investičního projektu činila [9-11] %, což se vzhledem k strategické povaze investičního projektu pokládalo za přijatelné minimum pro zahájení prací a schválení příslibů objednávky daných dodavatelům zařízení.
(177)
Portugalsko předložilo seznam alternativních investičních projektů, které mohla společnost Petrogal provést v době, kdy rozhodla o daném investičním projektu. Kvůli omezení dostupných finančních zdrojů pro nové investice soutěží o tyto omezené zdroje několik oblastí činnosti společnosti Galp Energia a existuje přísná politika výběru.
(178)
Pokud by však nebyla s portugalským státem podepsána smlouva o státní podpoře a investiční projekt by se neuskutečnil, konkurenceschopnost obou rafinérií by se nevyhnutelně zhoršila. Podle Portugalska by se v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, snížilo využití kapacity rafinérií na [80-90] %, jakožto reakce na klesající tržní poptávku po automobilovém benzinu a topném oleji (jelikož studie předpokládají významný pokles poptávky v období od roku 2008 do roku 2020 se snížením poptávky mezi [20-30] % a [40-50] %). Rafinérie by si udržely pouze velmi omezenou rafinérskou marži. K vyrovnání této situace by byl zaveden drastický program restrukturalizace zahrnující snížení počtu pracovních míst.
(179)
Jelikož Komise měla pochybnosti, zda správní rada společnosti Galp vzala při rozhodování v úvahu změny obchodního prostředí, požádala Portugalsko, aby poskytlo podrobný rozbor srovnávacího scénáře bez investičního projektu. Za tímto účelem požádala Portugalsko, aby poskytlo vnitřní míru návratnosti investičního projektu s přihlédnutím k možné ziskovosti rafinérií v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, a se zohledněním nižších rafinérských marží.
(180)
Srovnávací scénář poskytnutý Portugalskem je shrnut v tabulce 4:
Tabulka 4
Obchodní případ
Hodnota nové konečné investice
S podporou
Čistá současná hodnota
[200-250] milionů EUR
[150-200] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Podle Portugalska „skutečnost, že projekt může být pro společnost velmi důležitý, dokonce strategický, neznamená, že se jedná o jediný projekt či nesporný projekt, pokud by vnitřní míra návratnosti nevzrostla tak, aby splňovala minimální přípustné požadavky“ (jak tomu bylo v roce 2001).
5.2 Vyjádření Portugalska k připomínkám třetích stran
(182)
Portugalsko zdůraznilo vysokou míru účasti různých subjektů (obce, svazy a odvětvová a průmyslová sdružení) a uvádí všechny připomínky, které podporují význam investičního projektu, pokud jde o rozvoj regionu a energetickou účinnost.
5.2.1 Vyjádření k připomínkám soutěžitele č. 1 a č. 2
(183)
Při doplnění svého podání ze dne 21. ledna 2010 Portugalsko objasnilo, že trh s vakuovým plynovým olejem je velmi nestálý a nezajišťuje potřebné stálé dodávky vakuového plynového oleje, které jsou zapotřebí pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines. Co se týká produkce zbytků hydrokrakování, Portugalsko potvrzuje, že je téměř nevýznamná, jelikož hydrokrakovací jednotka bude využívat technologii hydrogenačního krakování.
(184)
Portugalsko zopakovalo, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj v znevýhodněných regionech (vytvoření a zachování pracovních míst, odborná příprava pracovníků, úspory z rozsahu, přenos technologií, vedlejší účinky atd.), i když se nachází v již existujících rafinériích, a toto potvrzují všechny obdržené kladné připomínky. Portugalské orgány zdůraznily rovněž strategický význam investičního projektu a jeho význam pro životní prostředí s cílem vyvrátit připomínky, podle nichž je přínosem pro daný region pouze zaměstnanost.
(185)
Pokud jde o tabulku, kterou vypracoval soutěžitel č. 1 a která porovnává poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ u jiných projektů s regionální podporou ad hoc (viz 89. bod odůvodnění), Portugalsko uvedlo, že nezahrnuje jiné projekty v odvětví rafinace či jiném kapitálově náročném odvětví výroby. Z tohoto důvodu nelze investiční projekt porovnávat s projekty uvedenými v tabulce, nýbrž by měl být srovnán s podporou pro velké investiční projekty ve stejném hospodářském odvětví (viz rozhodnutí Komise ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 898/06 - Repsol Polimeros a rozhodnutí ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, kde je poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ ve srovnatelném rozmezí jako u projektu společnosti Petrogal).
(186)
Obdobně při srovnání poměru „nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům“ se srovnatelnými projekty (jako jsou projekty uvedené v 185. bodě odůvodnění) je dosaženo rovnocenných údajů.
(187)
Portugalsko zopakovalo, že správní rada společnosti Galp schválila investiční projekt (v březnu 2008) poté, co v lednu 2007 obdržela písemné potvrzení od portugalských orgánů, že investiční projekt je způsobilý pro podporu. Podpora byla proto před zahájením prací poskytnuta podmíněně (zapotřebí byl zejména souhlas Komise). K první závazné objednávce došlo v březnu 2008 po podepsání smluv o státní podpoře společností Petrogal.
(188)
Portugalsko odmítá připomínky, podle nichž společnost Petrogal rozhodla o zahájení investičního projektu již v roce 2006.
(189)
Portugalsko připouští, že před přijetím konečného rozhodnutí byly provedeny studie proveditelnosti. Ačkoliv tyto informace byly naprosto nezbytné, aby mohla správní rada společnosti Galp přijmout rozhodnutí, neznamená to, že správní rada již rozhodla.
(190)
Portugalsko trvá na tom, že bez podpory by se investiční projekt neuskutečnil.
(191)
Portugalsko objasnilo, že investiční projekt měl nedostatečnou vnitřní míru návratnosti v porovnání s úrovní přijatého rizika a přitažlivostí jiných projektů ([ ]), které jsou zásadní pro rozvoj společnosti Galp Energia. Z toho vyplývá, že bez podpory by investiční projekt nebyl zahájen.
(192)
Portugalsko z připomínek obdržených od třetích stran vyvozuje, že relevantním zeměpisným trhem není portugalský trh, nýbrž přinejmenším trh na Pyrenejském poloostrově.
(193)
Portugalsko uvedlo, že podíly společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou (na úrovni rafinérie, maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni) nikdy nepřekročí 25 %, je-li relevantním zeměpisným trhem Pyrenejský poloostrov či ještě větší trh.
(194)
Portugalsko znovu ujistilo, že investiční projekt nebude mít v žádném případě dopad na maloobchodní a jiné než maloobchodní trhy s motorovou naftou, jelikož cena na úrovni rafinérie je stanovena za tržních podmínek: společnost Petrogal se chová jako příjemce cen. Pokud by tomu tak nebylo, přešli by odběratelé společnosti Petrogal snadno na dovoz, jelikož podle Portugalska neexistují žádné překážky (technické, celní, logistické (44) atd.) dovozu motorové nafty z ostatních členských států. Portugalské požadavky na dovoz jsou v souladu s požadavky EU.
(195)
Portugalsko poskytlo souhrnné údaje o dovozu motorové nafty (námořní a pozemní přeprava) do Portugalska.
Tabulka 5
Dovoz a vývoz motorové nafty
Rok
2006
2007
2008
2009
DOVOZ
Celkem (kilotuny)
638
776
1,011
1,478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
VÝVOZ
Celkem (kilotuny)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Zdroj: údaje DGEG (kurziva) a společnosti Petrogal
(196)
Portugalsko má mimoto dostatečnou skladovací kapacitu: Portugalsko poskytlo údaje, které prokazují, že jednotlivé hospodářské subjekty mají různé strategické možnosti (investovat do skladovací kapacity nebo si pronajmout zařízení) a že obě alternativy jsou možné a schůdné. Hlavní hospodářské subjekty svou skladovací kapacitu nezvýšily, a to navzdory příležitostem, které se objevily na trhu, což naznačuje, že jejich skladovací prostory jsou pro podporu jejich marketingových činností dostatečné. Portugalsko uvedlo, že se celkový dovoz motorové nafty trvale zvyšuje a současně mírně klesá vývoz. To vyplývá z trvalého růstu trhu a rostoucího nedostatku místní výrobní kapacity. Údaje pro rok 2009 odrážejí dopad nehody v rafinérii Sines, která po dobu několika týdnů omezila chod rafinérie a výrobu. Hospodářské subjekty musely během tohoto roku zvýšit dovoz, což prokazuje existenci alternativních zdrojů dodávek.
(197)
Dovoz motorové nafty do Portugalska v roce 2009 představoval 27,2 % celkové spotřeby motorové nafty v tomto roce. V předchozích letech činil průměrný dovoz motorové nafty ve vztahu k roční spotřebě v Portugalsku (zhruba 5,4 milionu tun) přibližně 14 %.
(198)
Portugalsko se proto domnívá, že portugalský trh s motorovou naftou je otevřeným a konkurenčním trhem, na němž je usnadněn obchod a ceny vycházejí z ceny surové ropy, nákladů na rafinaci a jsou omezeny alternativou dovozu za ceny Platts.
(199)
Pokud jde o těžký benzin, Portugalsko se domnívá, že trhem je přinejmenším EHP, jelikož primární benzin je produkt, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni.
6. POSOUZENÍ OPATŘENÍ PODPORY
6.1 Existence státní podpory
(200)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(201)
Podpora, kterou Portugalsko poskytne společnosti Petrogal, bude mít podobu daňového dobropisu. Lze mít proto za to, že podpora je poskytnuta členským státem ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(202)
Podpora je poskytnuta jednomu podniku, společnosti Petrogal, a je proto selektivní.
(203)
Podpora je poskytnuta na investici, která má vést k vyšší výrobě motorové nafty a těžkého benzinu. Jelikož tyto produkty jsou předmětem obchodu mezi členskými státy, opatření proto pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy. Podpora poskytnutá společnosti Petrogal osvobodí společnost od nákladů, které by musela normálně hradit sama. Společnost Petrogal tudíž získá ve srovnání se svými konkurenty hospodářskou výhodu. Tímto zvýhodněním společnosti Petrogal a její výroby proto podpora narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(204)
Komise se proto domnívá, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(205)
Po zjištění, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je nutné ověřit, zda lze opatření považovat za slučitelné s vnitřním trhem.
6.2 Zákonnost opatření podpory
(206)
Oznámením podpory před jejím poskytnutím splnilo Polsko oznamovací povinnost vyplývající z čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
6.3 Právní základ pro posouzení
(207)
Jelikož cílem podpory je podpora regionálního rozvoje, jsou základem pro posouzení slučitelnosti podpory s vnitřním trhem pokyny k regionální podpoře, a zejména ustanovení oddílu 4.3 těchto pokynů, který se týká velkých investičních projektů, a kritéria pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty stanovená ve sdělení o podrobném posouzení, ledaže formální vyšetřovací řízení vede k závěru, že nejsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) („kritérium týkající se podílu na trhu“) a písm. b) („kritérium týkající se zvýšení výrobní kapacity a výkonnosti trhu“) pokynů k regionální podpoře.
(208)
Komise musí provést posouzení ve třech krocích:
-
za prvé musí posoudit slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře,
-
za druhé musí ověřit, zda nejsou s konečnou platností splněna kritéria týkající podílu na trhu a zvýšení kapacity a výkonnosti trhu (dále jen „kritéria podle odst. 68 písm. a) a b)“),
-
za třetí může v závislosti na výsledku posouzení ve druhém kroku přikročit k podrobnému posouzení.
6.4 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(209)
Komise ověřila, zda je poskytnutá podpora v souladu s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře. Toto posouzení vedlo k následujícím připomínkám:
(210)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda investiční projekt představuje počáteční investici, nebo zda by jej bylo možno pokládat za investici na obnovu.
(211)
Komise vzala v úvahu připomínky Portugalska uvedené v 130. a 131. bodě odůvodnění, že investice vede k rozšíření stávající provozovny a zásadní změně celkového výrobního procesu stávající provozovny, a proto ji lze považovat za počáteční investici, jak je vymezena v odstavci 34 pokynů k regionální podpoře.
(212)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos a nová hydrokrakovací jednotka v Sines budou fungovat souběžně s původními, již existujícími rafinačními jednotkami; investiční projekt proto nepředstavuje nahrazení, nýbrž rozšíření systému výroby. Investiční projekt mimoto přemění rafinérie tím, že jim poskytne nové technologické infrastruktury pro přeměnu těžších frakcí surové ropy na automobilový benzin a motorovou naftu.
(213)
Soutěžitel č. 1 nevznesl námitku vůči povaze projektu jako počáteční investice; domníval se však, že investice představuje pouhé rozšíření stávající provozovny.
(214)
Komise proto konstatuje, že investiční projekt představuje počáteční investici ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře, a pochybnosti ohledně povahy investičního projektu jako počáteční investice byly proto rozptýleny.
(215)
V rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise pohybnosti, zda je splněn požadavek týkající se formálního pobídkového účinku vztahujícího se na podpory ad hoc, jak je stanoveno v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Komise vyslovila zejména pochybnosti, zda může písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt vyhovuje podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory (45), nahradit požadovaný dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu.
(216)
Odstavec 38 pokynů k regionální podpoře zní: „Je důležité zajistit, aby regionální podpora měla skutečný pobídkový účinek k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo. Podporu lze tedy poskytnout pouze na základě režimu podpory, jestliže příjemce podal žádost a orgán odpovědný za provádění režimu podpory písemně a na základě podrobného ověření potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací na projektu v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory. (…). V případě ad hoc podpory musí příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením. Pokud práce započnou před splněním podmínek uvedených v tomto odstavci, nebude celý projekt způsobilý pro přiznání podpory.“
(217)
„Zahájení prací“ je v poznámce pod čarou č. 40 pokynů k regionální podpoře definováno buď jako zahájení stavebních prací, nebo první závazná objednávka zařízení.
(218)
Komise vzala v úvahu tyto věcné informace, které poskytlo Portugalsko:
-
společnost Petrogal požádala o podporu dne 22. ledna 2007,
-
Portugalsko v zásadě potvrdilo způsobilost projektu pro podporu dne 23. ledna 2007,
-
podporu schválila portugalská rada ministrů dne 6. března 2008, poskytnutí podpory je však podmíněno souhlasem Komise a společnost Petrogal nevyužije podporu před rokem 2011 (po dokončení investice),
-
správní rada společnosti Petrogal přikročila k objednávkám zařízení dne 8. března 2008,
-
první závazná objednávka byla zadána dne 14. března 2008. Stavební práce na investičním projektu byly zahájeny v Sines v listopadu 2008 a v Matosinhos v lednu 2009.
(219)
Komise se domnívá, že smlouvy o státní podpoře, které Portugalsko a společnost Petrogal podepsaly dne 10. března 2008, a zveřejnění usnesení rady ministrů, která byla přijata dne 6. března 2008, v portugalském Úředním listu (46), jsou přinejmenším rovnocenné dokumentu vyjadřujícímu úmysl přiznat podporu a je nutno je považovat za přesnější důkaz o formálním pobídkovém účinku než dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu, jenž se vyžaduje v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Tyto smlouvy o státní podpoře byly podepsány před zahájením prací na investičním projektu.
(220)
Komise proto konstatuje, že pochybnosti ohledně formálního pobídkového účinku byly rozptýleny.
(221)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně příspěvku investice k rozvoji regionu. V této souvislosti vyslovila Komise rovněž pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory a zdůraznila, že „nepotřebná podpora pravděpodobně nepřispěje k regionálnímu rozvoji a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže“ (47).
(222)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 uvedli, že by společnost Petrogal investiční projekt uskutečnila i bez podpory. Podle jejich názoru se jedná o výrobní investici, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou motorové nafty a poptávkou po ní a příležitostí získat přístup k těžším frakcím surové ropy, které jsou levnější. Všechny hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory.
(223)
Proto je třeba posoudit, zda je podpora nezbytná k vytvoření skutečného pobídkového účinku k investování, k němuž by jinak v těchto dvou podporovaných oblastech nedošlo, nebo zda by byl investiční projekt proveden v každém případě. V tomto ohledu musí Komise zjistit, zda podpora změnila chování společnosti Petrogal, takže tato uskutečnila v dotyčných regionech dodatečné investice.
(224)
Zdá se, že strategické rozhodnutí o investici bylo přijato v roce 2006. To je vyjádřeno v dokumentu, který společnost Galp Energia zveřejnila v říjnu 2006 (48). Jak se uvádí ve výroční zprávě společnosti Galp Energia za rok 2006, správní rada přijala rozhodnutí o uskutečnění investičního projektu dne 23. ledna 2007 (49) a 5. března 2008 (tj. po obdržení dopisu vnitrostátních orgánů potvrzujícího způsobilost projektu ze dne 23. ledna 2007). Správní rada přijala operativní rozhodnutí o objednávce prvního zařízení v souvislosti s investičním projektem dne 14. března 2008.
(225)
Portugalsko uvedlo, že do roku 2008 společnost Petrogal investici neprovedla kvůli nedostatečné finanční životaschopnosti a že se správní rada společnosti Galp nakonec rozhodla přikročit k objednávkám zařízení a výstavbě až poté, co portugalská vláda vydala příslušné usnesení rady ministrů.
(226)
Portugalsko tvrdí, že pro rozhodnutí společnosti Petrogal o investici byla zásadní dostupnost státní podpory. Bez podpory by bylo od investičního projektu upuštěno. Společnost Petrogal by provedla alternativní plán restrukturalizace s cílem přizpůsobit své rafinérské činnosti změněnému trhu a podmínkám dodávky surové ropy. Dostupné finanční zdroje by byly použity k investicím do alternativních projektů mimo rafinérskou činnost.
(227)
Portugalsko předložilo dokumenty patřící společnosti Petrogal, které obsahují analýzu očekávané vnitřní míry návratnosti investičního projektu, kapitálových nákladů (průměrné vážené kapitálové náklady) a rovněž seznam možných alternativních investic, které mohla společnost Galp Energia s dostupným kapitálem uskutečnit.
(228)
Komise se domnívá, že pro posouzení nezbytnosti podpory jsou rozhodující dokumenty předložené správní radě společnosti Galp dne 23. ledna 2007 a 5. března 2008, jelikož rozhodnutí správní rady vycházelo z těchto dokumentů.
(229)
Podle Portugalska ukazují výpočty předložené správní radě společnosti Galp v roce 2008 vnitřní míru návratnosti investičního projektu bez poskytnutí podpory ve výši [8-10] %. Tato vnitřní míra návratnosti značně přesahuje průměrné vážené kapitálové náklady společnosti Petrogal ve výši [7-9] %.
(230)
Portugalsko však objasnilo, že rozhodnutí správní rady společnosti Galp vycházela z přístupu založeného na minimální návratnosti, který byl zaveden již v roce 2002. Minimální návratnost neboli minimální přijatelná míra návratnosti je minimální míra návratnosti u projektu, kterou je osoba s rozhodovací pravomocí před zahájením projektu ochotna přijmout vzhledem k jeho riziku a alternativním nákladům jiných projektů. Jinými výrazy používanými pro minimální návratnost je „mezní míra návratnosti“ nebo „referenční míra návratnosti“.
(231)
Od roku 2006 byla u rafinérských činností vnitřní minimální návratnost stanovena na [110-150] % průměrných vážených kapitálových nákladů, tj. na [10-12] %. Investiční rozhodnutí nebylo obvykle přijato, pokud vypočítaná vnitřní míra návratnosti nepřekračovala tuto prahovou hodnotu. V daném případě zvyšuje podpora u výpočtů předložených správní radě v roce 2008 vnitřní míru návratnosti o [1-3] procentní body, z [8-10] % na [9-11] %, jak je uvedeno v tabulce č. 3 v 171. bodě odůvodnění. Ačkoliv je vnitřní míra návratnosti po úpravě o podporu i nadále významně nižší než stanovená minimální návratnost, považovala správní rada společnosti Galp dodatečnou bezpečnostní rezervu vytvořenou podporou za dostatečnou, aby s konečnou platností investiční projekt schválila.
(232)
Minimální návratnost je nástroj, který společnosti používají při rozhodování v situacích zahrnujících vysokou míru rizika, a může proto kolísat v závislosti na rizicích spojených s projektem. Minimální návratnost může být ovlivněna rovněž měnou, v níž je vypočítána: v měnovém prostoru s vysokou úrovní inflace je minimální návratnost vyšší než v oblastech se stálými cenami.
(233)
Rozhodnutí o státní podpoře v oblasti regionální podpory dosud při rozhodování o otázkách nezbytnosti a pobídkovém účinku podpory pojem „minimální návratnost“ nepoužívala. Pojem „minimální návratnost“ není uveden ani ve sdělení o podrobném posouzení. Pojem „minimální návratnost“ však již byl použit v omezeném počtu rozhodnutí o státní podpoře (např. rozhodnutí Komise ze dne 23. února 2011 o státní podpoře N 204/10 - Švédsko - podpora VaV pro společnost Volvo Aero na projekt Trent XWB ICC, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku) přijatých především podle rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (50) v případě projektů s vysokou mírou rizika.
(234)
Portugalsko zdůrazňuje, že se investiční projekt vyznačuje četnými riziky, která odůvodňují použití přístupu založeného na minimální návratnosti. Investiční projekt je největší výrobní investicí, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila. Realizace investičního projektu potrvá několik let. Odhady nákladů na investiční projekt jsou mimořádně obtížné: Portugalsko předložilo údaje prokazující, že počáteční odhady nákladů byly ve skutečnosti značně překročeny. Jelikož se jedná o dlouhodobý investiční projekt, jsou dlouhodobé odhady rafinérských marží mimořádně složité, zejména v situaci, kdy mohou být v dlouhodobém horizontu tradiční automobily se spalovacími motory nahrazeny elektrickými či jinými vozidly.
(235)
Empirická studie (51) roku 2006, která analyzuje více než 100 minimálních návratností nahlášených samotnými podniky (především severoamerické společnosti), udává průměrnou minimální návratnost ve výši 14,1 % a absolutní rozdíl mezi průměrnými váženými kapitálovými náklady a minimální návratností ve výši 5 %, konkrétně přibližně 155 % průměrných vážených kapitálových nákladů. S přihlédnutím k těmto informacím se minimální návratnost, kterou používají společnosti Petrogal a Galp Energia pro odvětví rafinace, nejeví jako zjevně vysoká.
(236)
Vzhledem k těmto údajům, a zejména s přihlédnutím ke zvláštní povaze odvětví a daného případu (a to významu souvisejících rizik vzhledem k velikosti investičního projektu a dlouhé době jeho využívání) se Komise domnívá, že při rozhodování, zda byla podpora nezbytná jako pobídka k provedení investičního projektu, či nikoli, lze vzít minimální návratnost v úvahu.
(237)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 potvrdili, že u rafinérských činností neexistuje žádná odvětvová referenční hodnota. Soutěžitel č. 1 však uvedl, že za dostatečnou pro provedení investičního projektu považuje referenční hodnotu (tj. míru návratnosti) ve výši 10 %. Komise podotýká, že tato referenční míra návratnosti ve výši 10 % je velmi podobná vnitřní míře návratnosti po poskytnutí podpory, která byla v roce 2008 předložena správní radě společnosti Galp, a to [9-11] %. Komise proto usuzuje, že podpora nepřekračuje částku, kterou soutěžitel považoval za nezbytnou, aby bylo dosaženo přijatelné vnitřní míry návratnosti.
(238)
Zdá se proto, že opatření podpory přibližuje vypočtenou vnitřní míru návratnosti minimální návratnosti společnosti Petrogal a referenční míře návratnosti, kterou uvedl soutěžitel č. 1. Po poskytnutí podpory nepřekračuje vnitřní míra návratnosti minimální návratnost stanovenou společností Petrogal ani referenční míru návratnosti, kterou uvedl soutěžitel, což naznačuje, že podpora není příliš vysoká. Skutečnost, že investiční rozhodnutí bylo přijato v roce 2008 v situaci, kdy vnitřní míra návratnosti upravená o podporu byla podstatně nižší než stanovená minimální návratnost, nepostačuje k tomu, aby byl zpochybněn význam minimální návratnosti. Z dřívějších prohlášení správní rady společnosti Galp je zřejmé, že si byla vědoma strategického významu investičního projektu pro zastavení poklesu rafinérských marží. Ačkoliv nebylo zcela dosaženo minimální návratnosti, zdá se, že tento strategický význam postačuje k odůvodnění omezené odchylky od stanovené minimální návratnosti.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že podpora byla nezbytná jako investiční pobídka a nepřesahovala částku potřebnou za tímto účelem. V tomto ohledu není zcela správné tvrdit, že všechny hospodářské subjekty v Evropě provedly podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory. Komise například analyzovala jiná opatření podpory u podobných investic. Jednalo se zejména o případ v rozhodnutí Komise ve věci N 283/2004 (52) týkající se destilační hydrokrakovací jednotky.
(240)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise s odkazem na odstavec 10 pokynů k regionální podpoře pochybnosti ohledně příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji, přičemž zdůraznila omezený počet (150) vytvořených pracovních míst v porovnání s výší podpory (160 milionů EUR), a ohledně toho, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně převáží odvětvové dopady vyplývající z podpory.
(241)
Komise podotýká (a zdůraznil to rovněž soutěžitel č. 1), že výše podpory na vytvořené pracovní místo skutečně významně překračuje výši podpory na vytvořené pracovní místo v předchozích nedávných případech podpory ad hoc (viz 89. bod odůvodnění). Několik záporných rozhodnutí (53) dospělo na základě počtu vytvořených pracovních míst k závěru, že příspěvek k regionálnímu rozvoji není dostatečný.
(242)
Portugalsko uznává, že výše podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo je velmi vysoká; to však vysvětluje kapitálová náročnost investičního projektu, která je u investic v tomto odvětví typická: Komise v minulosti schválila jednotlivě oznámená použití režimů podpory v tomto odvětví s ještě vyššími částkami podpory na jedno vytvořené pracovní místo (54). Portugalsko se domnívá, že je nutno vzít v úvahu i jiné faktory než výši podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo, například význam vytvoření nepřímých pracovních míst, dočasných pracovních míst a jiné související aspekty.
(243)
V předchozích rozhodnutích Komise vždy přihlédla k vytvoření přímých pracovních míst. V řadě rozhodnutí bylo vzato v úvahu rovněž vytvoření nepřímých pracovních míst (55).
(244)
Portugalsko zpočátku tvrdilo, že každé vytvořené (nebo zaniklé) přímé pracovní místo povede rovněž ke třem nepřímým pracovním místům. Poměr 3:1 byl odůvodněn odkazem na jiné portugalské případy v témže výrobním odvětví (56), u nichž Komise v minulosti uznala podobné či vyšší poměry. Možnost vytváření nepřímých pracovních míst vyplývá z činnosti v oblasti údržby, která pravděpodobně představuje specifickou část trhu, jež bude mít z projektu největší prospěch. To bude zapříčiněno větší technickou složitostí rafinérií vedoucí k subdodavatelským službám, které vyžadují vysoce specializované zaměstnance a techniky.
(245)
Portugalsko podpořilo své tvrzení odkazem na nedávný pracovní dokument útvarů Komise týkající se petrochemického průmyslu (57), v němž se uvádí, že ačkoli výrobní odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst. V témže dokumentu se v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu. Na základě těchto tvrzení lze odůvodnit vyšší poměr než 3:1, konkrétně 4:1 až 6:1, a s přihlédnutím k vytvoření pracovních míst v logistice a marketingu dokonce 12:1.
(246)
Portugalsko rovněž uvedlo, že v případě srovnávacího scénáře založeného na předpokladu, že podpora nebude poskytnuta a projekt se neuskuteční, by společnost Petrogal své rafinérie restrukturalizovala a snížila by počet pracovníků, což by znamenalo úbytek 160 přímých pracovních míst. Komise by proto měla při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji vzít v úvahu 310 vytvořených nebo zachovaných přímých pracovních míst (58) a přibližně 930 (59) až 3 720 nepřímých pracovních míst vyplývajících z investičního projektu, což nadměrnou výši podpory na jedno přímé pracovní místo snižuje.
(247)
Portugalsko mimoto zdůraznilo, že investiční projekt představuje největší jednotlivou investici, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila, a v dotyčných regionech během fáze výstavby vytvoří 3 000 dočasných pracovních míst.
(248)
V předchozích rozhodnutích (60) schvalujících regionální podporu ad hoc Komise mimoto poukázala na význam těchto činitelů:
-
zvýšení příjmů zaměstnanců (vytvoření lépe placených přímých a nepřímých pracovních míst),
-
sociální blahobyt v regionu (díky lepším ekologickým a životním podmínkám, podpoře místních akcí),
-
zvýšení potenciálu lidského kapitálu (prostřednictvím programů odborné přípravy a vzdělávání a doktorských studijních programů),
-
přispění k VaV, přenosu technologií a know-how (v důsledku investice do modernizace),
-
vyšší činnost subdodavatelů v dotčených oblastech,
-
lepší využívání stávajících přístavních zařízení.
Tyto faktory jsou jistě kladnými prvky, které by mohly být zohledněny při posuzování příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji v Portugalsku.
(249)
Připomínky Portugalska a řady zúčastněných stran proto odkazují na jiné důležité příspěvky k regionálnímu rozvoji, pokud jde o sociální a environmentální dopady, větší odbornou přípravu a dohody s vysokoškolskými institucemi.
(250)
Portugalsko poukázalo rovněž na rozvoj dodavatelského řetězce a dopad výstavby nových jednotek na vnitrostátní průmyslovou strukturu s dopadem na stavebně inženýrské a stavební práce a strojírenství. To jsou jistě kladné dopady, jsou však pouze dočasné, nebo mají obecnou povahu (viz 154. bod odůvodnění).
(251)
Komise bere v úvahu kladné vedlejší a nikoliv dočasné účinky investičního projektu v dotčených regionech, jak je předložilo Portugalsko. Zejména očekávaná dlouhá doba životnosti rafinérií (které mají podle očekávání fungovat nejméně 30 let), kladný dopad na subdodavatelské odvětví, značná odborná příprava a počet dohod se školami a univerzitami naznačují význam rafinérií v dotčených regionech. Ačkoliv velká část těchto kladných vedlejších účinků již existuje v důsledku dlouhé doby existence rafinérií, lze souhlasit s tím, že investice jistě zvýší význam přítomnosti společnosti Petrogal v Sines i v oblasti Porta.
(252)
Portugalsko předložilo rovněž analýzu nákladů a přínosů podpořeného projektu. Cílem analýzy nákladů a přínosů je jít nad rámec analýzy životaschopnosti projektu provedené investorem a vzít v úvahu všechny (diskontované) sociální náklady a přínosy plynoucí z projektu. V tomto rámci vyčísluje analýza nákladů a přínosů očekávané přínosy, včetně výše daní plynoucích z přímého a nepřímého zaměstnání, zamezení vyplácení dávek v nezaměstnanosti (zajištěním pracovních míst), výše spotřebních daní, dodatečných příjmů přístavu Leixões, přímé podpory místních komunit atd.
(253)
Analýza nákladů a přínosů dospěla k závěru, že podpora je pro Portugalsko velmi přínosná. Zeměpisný rozsah analýzy nákladů a přínosů přesahuje regiony Norte a Alentejo, které jsou investičním projektem přímo dotčeny. Jsou-li však přínosy pro celý stát poměrně převedeny na dotčené regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, připadne na regiony Norte a Alentejo 34,8 % přínosů pro celý stát.
(254)
Portugalsko rovněž zdůraznilo, že podpora a výsledná investice mají příznivé účinky i v jiných oblastech politiky než regionální rozvoj. Portugalsko trvalo na strategickém významu investičního projektu na celostátní úrovni a na jeho významu pro zabezpečení dodávek energie v Evropě. Tyto příznivé účinky zahrnují menší závislost na dovozu, reagování na rostoucí poptávku po motorové naftě, zvýšení energetické účinnosti v obou rafinériích a kladné environmentální dopady. Při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji nelze tato tvrzení vzít v úvahu.
(255)
Navzdory zjevně neúměrné částce podpory na vytvořené přímé pracovní místo naznačují kladné nepřímé dopady (nepřímá pracovní místa, vedlejší účinky, vytvoření pracovních míst s vysokými příjmy, zlepšení lidského kapitálu, zvýšení sociálního blahobytu) příspěvek pro regiony Alentejo a Norte, jenž nelze považovat za zanedbatelný. Komise má proto za to, že její původní pochybnosti ohledně příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji byly rozptýleny.
(256)
Následující oddíly týkající se použití odst. 68 písm. a) a b) prokazují, že negativní odvětvové účinky podpory jsou omezené, jelikož trhy, jež jsou investičním projektem dotčeny, nejsou nevýkonné, to znamená, že nevykazují absolutní nebo relativní pokles. Společnost Petrogal nemá mimoto na úrovni rafinérie na relevantním trhu vysoký podíl, jenž by bylo možno zneužít protisoutěžním chováním. Nahrazení dovozu těžkého benzinu pro odvětví výroby aromátů má na dodavatele v EHP omezený dopad. Komise má proto za to, že její počáteční pochybnosti, že negativní odvětvové účinky podpory nejsou vyváženy očekávaným příspěvkem k regionálnímu rozvoji, jsou rozptýleny.
(257)
V souladu s odstavcem 9 pokynů k regionální podpoře není společnost Petrogal podnikem v obtížích ve smyslu sdělení Komise o pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (61).
(258)
V souladu s odstavcem 39 pokynů k regionální podpoře je vlastní příspěvek společnosti Petrogal ke způsobilým výdajům vyšší než 25 % (viz 36. bod odůvodnění).
(259)
V souladu s odstavcem 50 pokynů k regionální podpoře jsou způsobilé výdaje investičního projektu vypočítány podle způsobilých investičních nákladů (viz 34. bod odůvodnění).
(260)
V souladu s odstavci 71-75 pokynů k regionální podpoře jsou dodržena pravidla pro kumulaci podpory (viz 43. bod odůvodnění).
(261)
V souladu s odstavcem 40 pokynů k regionální podpoře je podpora poskytnuta pod podmínkou, že společnost Petrogal zachová investiční projekt v dotyčných regionech nejméně pět let po jeho realizaci.
(262)
Komise proto usuzuje, že podpora splňuje obecná ustanovení pokynů k regionální podpoře.
6.5 Slučitelnost s kritérii pro velké investiční projekty - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(263)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda lze investiční projekt pokládat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře navzdory skutečnosti, že se rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti.
(264)
Ačkoliv se obě rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti, Portugalsko se domnívá, že mezi nimi existují silné hospodářské, funkční a strategické souvislosti. Bez investice do vakuové destilační jednotky v Matosinhos by nebyla možná související investice do hydrokrakovací jednotky v Sines, a to kvůli riziku častých výpadků na trhu s vakuovým plynovým olejem (surovina pro hydrokrakovací jednotku). Portugalsko se proto domnívá, že silné funkční souvislosti znamenají, že rafinérie jsou ekonomicky neoddělitelné.
(265)
Tento přístup zpochybnil soutěžitel č. 1, jelikož měl za to, že dlouhodobá aktiva investičního projektu jsou ekonomicky oddělitelná.
(266)
V jedné z připomínek třetích stran, které byly obdrženy v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, se uvádělo, že zvýšení výroby těžkého benzinu je pro realizaci investice skupiny La Seda v Sines zásadní. Komise ověřila, zda by investice skupiny La Seda mohla představovat jeden investiční projekt spolu s investicí v Matosinhos. Portugalsko potvrdilo, že vyšší výrobu těžkého benzinu bude společnost Petrogal využívat výhradně interně a že těžký benzin nebude prodáván třetím stranám. Komise proto vyvozuje závěr, že investiční projekt nepředstavuje jeden investiční projekt s investičním projektem skupiny La Seda.
(267)
Odstavec 60 pokynů k regionální podpoře se zaměřuje na investiční projekty, které jsou uměle rozděleny na dílčí projekty s cílem obejít mechanismus odstupňování snižující maximální intenzitu podpory, jenž lze použít u investičních projektů přesahujících 50 milionů EUR. V tomto konkrétním případě Komise ověřila, zda je použitá intenzita podpory (12,43 % v čisté současné hodnotě) nižší než maximální intenzita podpory, která by se měla použít v případě, že se investiční projekt považuje za jeden investiční projekt (14,28 % v čisté současné hodnotě), a je proto nižší než maximální intenzita podpory, kterou by mohly oba projekty využít samostatně. Maximální intenzita podpory je i v případě jednoho investičního projektu dodržena a Komise vyvozuje závěr, že není nutné rozhodnout, zda oba projekty v Sines a Matosinhos představují jeden investiční projekt, či nikoli, a to navzdory jejich geografické vzdálenosti, jelikož tato otázka nebrání posouzení slučitelnosti podpory podle pokynů k regionální podpoře.
(268)
Výpočet intenzity podpory podle odstavce 67 pokynů k regionální podpoře závisí na skutečnosti, zda se investiční projekt pokládá za jeden investiční projekt, nebo spíše za dva samostatné investiční projekty. Vezmou-li se ve druhém případě v úvahu investice v obou lokalitách zvlášť, bere výpočet intenzity podpory v úvahu dva různé standardní limity regionální podpory použitelné pro Sines (40 %) a Matosinhos (30 %).
(269)
Podle oznámení Portugalska činí celkové plánované způsobilé náklady investičního projektu 1 058 934 146 EUR ([ ] EUR u investice v Sines a [ ] EUR v Matosinhos) v nominální hodnotě.
(270)
Čistá současná hodnota investice v Sines činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 13,12 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 15,94 %.
(271)
Čistá současná hodnota investice v Matosinhos činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 10,66 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,68 %.
(272)
V rozhodnutí o zahájení řízení ověřila Komise intenzitu podpory v obou regionech, která se liší a která v Sines činí 40 % a v Matosinhos 30 %, a přepočetla maximální intenzitu podpory zvážením intenzit podpory, přičemž přiměřeně přihlédla k investici (v čisté současné hodnotě) v příslušném regionu ve vztahu k celkové investici. Výsledkem je intenzita podpory ve výši 37,18 %, což odpovídá upravené maximální intenzitě podpory ve výši 14,21 %.
(273)
I kdyby se investiční projekt považoval za jeden investiční projekt, činila by čistá současná hodnota celkových investičních nákladů 974 064 894 EUR. Celková plánovaná podpora by činila 121 091 314 EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než dříve vypočítaná upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,21 %.
(274)
Jelikož intenzita podpory vyjádřená v hrubém ekvivalentu podpory je nižší než upravená maximální intenzita podpory s ohledem na pravidla pro odstupňování, Komise se domnívá, že navrhovaná intenzita podpory u investičního projektu je v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(275)
Portugalsko ujistilo, že maximální výše podpory a maximální intenzita podpory stanovená v tomto rozhodnutí nebude překročena, a to ani v případě nižších či vyšších způsobilých výdajů.
(276)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti ohledně určitých záležitostí týkajících se posouzení podpory podle pravidel stanovených v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Jedná se o tyto záležitosti:
-
zda jsou produkty, jichž se investiční projekt týká, výhradně motorová nafta a těžký benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda zahrnují rovněž jiné rafinované produkty, a to vzhledem k možné nahraditelnosti rafinovaných produktů z hlediska strany poptávky a ke skutečnosti, že těžký benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře,
-
zda je relevantním výrobkovým trhem pro motorovou naftu i těžký benzin trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko;
-
zda je nutno relevantní zeměpisný trh pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni EHP,
-
zda na příjemce podpory, společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, nepřipadá na některém z relevantních trhů podíl vyšší než 25 % (odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře),
-
zda u všech dotčených produktů představuje výrobní kapacita vytvořená investičním projektem více než 5 % kteréhokoli relevantního trhu, měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby dotyčného produktu za posledních pět let bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(277)
V 278. až 311. bodě odůvodnění Komise znovu posoudí, zda jsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b), aby rozhodla, zda je nutné podrobné posouzení investičního projektu. Za prvé jsou přezkoumány produkty dotčené a údajně dotčené investičním projektem. Za druhé jsou určeny výsledné relevantní výrobkové trhy. Za třetí je analyzováno, zda by se mělo posouzení provést na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu. V 312. až 344. bodě odůvodnění je vymezen výrobkový trh a relevantní zeměpisný trh, načež je dotčený výrobkový trh posouzen s ohledem na podíl společnosti Petrogal na relevantním trhu. Na závěr se analýza zaměřuje na to, zda zvýšení výrobní kapacity přesahuje 5 % příslušné zdánlivé spotřeby v EHP na trhu, který je s ohledem na růst zdánlivé spotřeby dotčených produktů v EHP nevýkonný.
(278)
Odstavec 69 pokynů k regionální podpoře zní takto: „Daný výrobek je obvykle výrobek pokrytý investičním projektem. Týká-li se projekt meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává, může být předmětný výrobek následným výrobkem….“ V poznámce pod čarou č. 64 je upřesněno, že „pokud investiční projekt zahrnuje výrobu několika různých výrobků, je třeba brát v úvahu každý z nich“.
(279)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise určila jako produkty, jichž se investiční projekt přímo týká, motorovou naftu a těžký benzin. Jelikož se zjevně celá výroba těžkého benzinu ve společnosti Petrogal používá k výrobě výrobků na bázi primárního benzinu, považují se za předmětný výrobek rovněž výrobky na bázi primárního benzinu. Komise rovněž přijala ujištění Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty vyráběné rafinériemi (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen) nejsou investičním projektem dotčeny.
(280)
Komise bere na vědomí vysvětlení Portugalska, že rafinérie fungují na základě výroby více produktů, při níž je vstupní surovina, surová ropa, přeměňována na několik meziproduktů (např. těžký benzin, vakuový plynový olej) a konečných výrobků (např. automobilový benzin, motorová nafta). Mnoho meziproduktů se okamžitě znovu používá v rámci jednotlivých kroků procesu rafinace jako vstupy („suroviny“), zatímco jiné jsou prodávány na trhu nebo používány jako vstupy pro petrochemický průmysl první generace, například těžký benzin k výrobě aromátů. Technická výrobní funkce závisí zejména na druhu používané surové ropy (v daných zařízeních nelze zpracovávat všechny druhy surové ropy) a přesném technickém uspořádání rafinérie. Rafinérie usilující o co nejvyšší zisk se snaží optimalizovat zisky z celé škály produktů, tzv. „rafinérské marže“, a to přizpůsobením výroby různých produktů s přihlédnutím k technickým omezením vyplývajícím z výrobní funkce (a druhu používané surové ropy) a cenám vstupů a výstupů. Možnosti úpravy technického uspořádání stávající rafinérie bez dodatečných investic jsou však mimořádně omezené.
(281)
Odvětví rafinace se v posledním desetiletí potýkalo se strukturálními změnami. Lehčí frakce surové ropy se stávají stále vzácnějšími a jsou stále více nahrazovány těžšími frakcemi surové ropy. Současně rychle roste tržní poptávka po motorové naftě (v rostoucí míře běžná náhrada automobilového benzinu jako pohonné hmoty). Poptávka po topném oleji používaném při výrobě elektřiny a v námořní dopravě se naopak snižuje a podle očekávání se bude snižovat i nadále (kvůli jeho nahrazení v těchto použitích technologiemi, které jsou šetrnější k životnímu prostředí). EU je čistým dovozcem motorové nafty a vývozcem automobilového benzinu (zejména na trh USA, který se bude podle očekávání zmenšovat).
(282)
Jak objasnilo Portugalsko a potvrdili soutěžitelé č. 1 a 2, ekonomickým motivem investičního projektu je na straně jedné snaha umožnit, aby mohly rafinérie zpracovávat těžší frakce surové ropy, a na straně druhé změnit jejich uspořádání tak, aby mohly rafinérie vyrábět více motorové nafty a méně topného oleje.
(283)
Jak je popsáno v oddíle 2.2, motorová nafta a těžký benzin jsou produkty, jichž se investiční projekt přímo týká. Investiční projekt zvýší výrobu motorové nafty (na úkor výroby topného oleje) a rovněž výrobu těžkého benzinu, který je podle Portugalska z technického hlediska nevyhnutelným vedlejším produktem. Komise bere na vědomí tvrzení Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty, které rafinérie vyrábějí (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen), nejsou investičním projektem dotčeny.
(284)
Komise však v průběhu formálního vyšetřovacího řízení zjistila, že investice do nové vakuové destilační jednotky a nového zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos povede rovněž k výrobě vakuového plynového oleje. V Sines se bude vyrábět větší množství motorové nafty, kdy nová hydrokrakovací jednotka bude používat jako surovinu vakuový plynový olej vyrobený v rafinériích v Matosinhos a Sines. Vakuový plynový olej je proto nutno rovněž považovat za produkt, jehož se investice přímo týká, jelikož investiční projekt bude mít za následek významné zvýšení jeho výroby v rafinérii Matosinhos.
(285)
Portugalsko uvedlo, že vakuový plynový olej se bude používat výhradně jako surovina pro hydrokrakovací jednotku v Sines. Vakuový plynový olej by se proto měl považovat za meziprodukt pro větší výrobu motorové nafty, a neměl by se posuzovat zvlášť. Portugalsko rovněž uvedlo, že potřebné stálé a bezpečné dodávky suroviny pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines nebylo možno zajistit nákupem potřebného množství na trhu. Důvodem je velmi omezená velikost a velké výkyvy na otevřeném trhu s vakuovým plynovým olejem jakožto spotovém trhu. Dodávky vakuového plynového oleje z Matosinhos do Sines proto nevylučují možné dodávky třetí stranou.
(286)
Komise uznává, že se vakuový plynový olej považuje za meziprodukt a že se významná část produkce vakuového plynového oleje neprodává na trhu (přičemž nejsou vyloučeny možné dodávky třetí stranou). V tomto případě lze dospět k závěru (jak je uvedeno v odstavci 69 pokynů k regionální podpoře), že s ohledem na novou vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos je předmětným výrobkem následný výrobek, a to motorová nafta.
(287)
Komise rovněž podotýká, že se soutěžitel č. 1 domnívá, že by se zbytky hydrokrakování měly považovat za produkt, jehož se týká investiční projekt (viz 92. bod odůvodnění). Jak objasnilo Portugalsko, kvůli využívání technologie hydrogenačního krakování je produkce těchto zbytků téměř zanedbatelná (viz 183. bod odůvodnění), Komise proto nebere zbytky hydrokrakování v úvahu jako dotčený produkt.
(288)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda jsou jedinými dotčenými produkty motorová nafta a primární benzin, a poukázala na skutečnost, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře a že by výrobky na bázi primárního benzinu mohly být domnělými dotčenými produkty, u nichž je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(289)
Portugalsko podalo toto vysvětlení:
-
Pojem primární benzin zahrnuje těžký i lehký benzin; těžký a lehký benzin nejsou vzájemně nahraditelné, a to ani při výrobě, ani při užití.
-
Těžký benzin je produkt, který se používá jako surovina v procesu rafinace a při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů.
-
Investiční projekt povede k dodatečné výrobě těžkého benzinu v Sines: výroba těžkého benzinu v rafinérii v Sines se zvýší o [200-250] kilotun ročně.
-
Největší část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines se přepravuje do rafinérie společnosti Petrogal v Matosinhos, kde se zpracovává společně s těžkým benzinem dovezeným z jiných zemí a těžkým benzinem vyrobeným v samotné rafinérii v Matosinhos (v období 2007-2009 průměrně [650-700] kilotun) na reformát (62). Celkový objem těžkého benzinu spotřebovaného v rafinérii v Matosinhos k výrobě reformátu činí [1 000-1 050] tun (průměr v období 2007-2009).
-
Z celkové dodatečné výroby [200-250] kilotun těžkého benzinu v Sines se do Matosinhos přepravuje [100-150] kilotun (zbytek se používá znovu jako surovina při hydrokrakování v Sines) k nahrazení [100-150] kilotun dováženého těžkého benzinu; objem dovozu ve výši [250-300] kilotun před investicí se sníží na [100-150] kilotun, tj. o [50-60] %.
-
V roce 2009 pocházelo 92 % dovozu těžkého benzinu ze zemí mimo EHP, 8 % z EHP (63).
-
Investiční projekt nemění vlastní kapacitu rafinérie v Matosinhos pro výrobu těžkého benzinu (průměrná výroba v období 2007-2009: [650-700] kilotun).
-
Reformát je meziprodukt pro výrobu aromátů.
-
Kapacita pro výrobu reformátu není investicí změněna.
-
Reformát vyrobený v Matosinhos se používá jako surovina v závodě společnosti Petrogal v Matosinhos na výrobu aromátů.
-
Závod na výrobu aromátů vyrábí širokou škálu primárních aromátů nebo výrobků na bázi primárního benzinu, zejména benzen, toluen, orthoxylen, paraxylen a rozpouštědla.
-
Výrobní kapacita závodu na výrobu aromátů (průměrný prodej v období 2007-2009: [400-450] kilotun) se investičním projektem nemění a neplánuje se žádné rozšíření.
-
Závod na výrobu aromátů je nezávislá obchodní jednotka; vnitropodnikovou cenou těžkého benzinu je (a bude i po investici) dovozní cena těžkého benzinu. Cena reformátu při prodeji závodu na výrobu aromátu je (a bude i po investici) vypočítána jako [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu (CIF NEW) a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu (RBOB USA) a náklady na přepravu ze Sines do Porta.
-
Náklady na suroviny (těžký benzin) představují přibližně [90-100] % celkových nákladů na výrobu aromátů. Dodatečná výroba těžkého benzinu v Sines představuje přibližně 14 % celkového objemu těžkého benzinu zpracovaného na reformát.
-
Primární aromáty se na trhu prodávají petrochemickému průmyslu za tržní ceny; společnost Petrogal s podílem na trhu nižším než [0-5] % je na trhu EHP s aromáty příjemcem cen. Celkový obrat závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů činil v roce 2009 přibližně [ ] milionů EUR. Po dokončení investice bude [ ] % obratu (přibližně [ ] milionů EUR na základě obratu v roce 2009) vyplývat z těžkého benzinu vyrobeného navíc v Sines.
(290)
Komise podotýká, že soutěžitel č. 1 má za to, že těžký benzin je meziproduktem a že by posouzení mělo zahrnovat výrobky na bázi primárního benzinu jako předmětné výrobky.
(291)
Aby bylo možno rozhodnout, zda je nutno u výrobků na bázi primárního benzinu provést test podle odst. 68 písm. a) a b), je třeba podat výklad znění odstavce 69 pokynů k regionální podpoře. Odstavec 69 stanoví, že předmětným výrobkem může být následný výrobek, týká-li se investice meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává. Toto znění se zaměřuje na případy, kdy na trhu meziproduktu není pociťován rušivý účinek podpory na soutěžitele (nebo je pociťován pouze částečně) a přenáší se na trh konečného výrobku. Podle informací poskytnutých Portugalskem ohledně vymezení předmětných výrobků se Komise domnívá, že podpora neovlivňuje objemy výroby, výrobní náklady ani cenové chování závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů. Množství dodatečného těžkého benzinu vyrobeného v Sines má v porovnání s celkovým množstvím těžkého benzinu používaného k výrobě reformátu mimoto jen malý význam. Komise se proto domnívá, že trhy s aromáty nejsou podporou pro investiční projekt dotčeny (či jsou dotčeny pouze nepřímo a velmi nepatrně, a to prostřednictvím nepřímého snížení dovozní ceny primárního benzinu, viz další oddíl).
(292)
Komise se proto domnívá, že pro trhy s aromáty není vhodné provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(293)
Komise současně usuzuje, že podpora může nepříznivě ovlivnit trh s primárním benzinem, pokud investiční projekt umožní nahradit dovoz a donutí dodavatele, aby na trhu s těžkým benzinem hledali jiná odbytiště. Komise proto s ohledem na těžký benzin jako předmětný výrobek provedla testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(294)
V odstavci 69 pokynů k regionální podpoře je upřesněno, že relevantní výrobkový trh zahrnuje daný výrobek a jeho rovnocenné náhrady z pohledu spotřebitele (z důvodu charakteristických vlastností, ceny a určeného účelu použití) nebo výrobce (na základě flexibility výrobního zařízení).
(295)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru ohledně relevantního trhu pro dotčený produkt (dotčené produkty), a to kvůli problémům určit s konečnou platností seznam dotčených produktů.
(296)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že z pohledu spotřebitele neexistují pro motorovou naftu žádné náhrady. Ohledně strany nabídky však existovaly pochybnosti, pokud jde o nahraditelnost při výrobě motorové nafty, jelikož by flexibilita výrobních zařízení po změně uspořádání rafinérií mohla vést k výrobě jiných druhů výrobků (především automobilového benzinu).
(297)
K rozptýlení těchto pochybností Portugalsko uvedlo, že se rozhodnutí Komise o spojení podniků (64) uvedené Komisí vztahovalo na jinou situaci, kdy byla nerovnováha mezi nabídkou a poptávkou na trzích s automobilovým benzinem a motorovou naftou mnohem méně významná než nyní a kdy při přechodu mezi výrobou těchto dvou produktů existovala určitá úroveň flexibility. Podle Portugalska však od roku 2000 s významným nárůstem poptávky po motorové naftě tato možnost volby již neexistuje a v současnosti není k dispozici dodatečná kapacita k uspokojení poptávky.
(298)
Ačkoliv toto vysvětlení nevylučuje zcela možnost, že by zařízení na výrobu motorové nafty bylo možno využít k výrobě automobilového benzinu, zdá se nereálné předpokládat, že by podnik mohl vynaložit více než 1 miliardu EUR na zvýšení kapacity pro výrobu automobilového benzinu, zatímco v Evropě existuje nadměrná nabídka tohoto výrobku. Různé studie (65) naznačují pokles poptávky po automobilovém benzinu a těžkém topném oleji a zvýšení poptávky po motorové naftě na evropském trhu s pohonnými hmotami. Tento posun ve struktuře poptávky vede k tomu, že rafinérie vyrábějí nadměrné objemy produktů, po nichž se poptávka snižuje a klesá rovněž jejich hodnota, a nedostatečné objemy produktu s rostoucí poptávkou a hodnotou (66). Spotřeba automobilového benzinu v Evropě má v období 2010 až 2030 podle odhadů významně klesnout v důsledku přechodu od vozidel na benzin k vozidlům na naftu a zavedení alternativních zdrojů energie. Z dostupných studií rovněž vyplývá, že se poptávka po automobilovém benzinu bude snižovat kvůli používání energeticky účinnějších automobilů v USA (hlavní vývozní trh pro evropský přebytek) a předpokládané budoucí úloze elektrických vozidel.
(299)
Komise se proto domnívá, že v tomto konkrétním případě je nutno mít za to, že pro daný druh investice je s ohledem na střednědobé tendence na výrobkovém trhu dotčeným produktem rovněž z hlediska strany nabídky motorová nafta.
(300)
V souladu s diskusí o dotčených produktech je druhým relevantním výrobkovým trhem, jímž je nutno se zabývat, trh pro těžký benzin. V rafinérii v Sines představuje výroba těžkého benzinu vedlejší výrobu při výrobě motorové nafty, což je hlavní důvod investice. Těžký benzin se používá při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů. Při svém obecném užití nemůže být nahrazen jinými produkty. Komise se proto domnívá, že trh s těžkým benzinem je relevantním výrobkovým trhem s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b).
(301)
Komise proto usuzuje, že relevantními výrobkovými trhy s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) jsou výrobkové trhy pro motorovou naftu a těžký benzin. Pro informaci budou uvedeny rovněž údaje pro výrobky na bázi benzinu.
(302)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru, pokud jde o otázku, zda je nutno tyto trhy posoudit na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu.
(303)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 se domnívají, že by se relevantní výrobkový trh měl rozšířit na maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej motorové nafty (viz 93. a 116. bod odůvodnění). Portugalsko usuzuje, že v případech státní podpory je náležitou úrovní pro posouzení úroveň rafinérie. Ustanovení pokynů k regionální podpoře neupřesňují, na jaké úrovni je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b), a zejména test podle odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(304)
V závislosti na otázce, která má být analyzována, a na související teorii újmy hodnotí politika hospodářské soutěže situaci v oblasti hospodářské soutěže na trzích na různých úrovních, na úrovni výroby, distribuce (jiné než maloobchodní) a na úrovni maloobchodu. Účastníky trhu jsou v automobilovém odvětví například spotřebitelé a jednotliví prodejci automobilů pro maloobchodní úroveň, prodejci a distributoři automobilů pro jinou než maloobchodní úroveň a distributoři a výrobci pro úroveň výroby. V případě produktů, jichž se týká toto rozhodnutí, jsou účastníky trhu například majitelé vozidel a čerpací stanice u maloobchodního trhu, čerpací stanice a distributoři v případě jiného než maloobchodního trhu a rafinérie a distributoři v případě trhu na úrovni rafinérie.
(305)
V tomto rozhodnutí odpovídá úroveň výroby úrovni rafinérie. Portugalsko potvrdilo, že trh na úrovni rafinérie odpovídá celkovému trhu s motorovou naftou. Podle Portugalska zahrnuje pojem „prodej na úrovni rafinérie“ veškerý prodej uskutečněný ve velkém množství v rámci promptního obchodu (přímo v rafinérii) pro ropné společnosti (včetně vlastních společností skupiny Galp Energia), obchodníky, distributory nebo velké průmyslové odběratele, včetně dovozu motorové nafty (67). Prodej na úrovni rafinérie v Portugalsku odpovídá veškerému prodeji na úrovni rafinérií společnosti Petrogal po odečtení vývozu a připočtení dovozu do Portugalska. Strana nabídky na trhu na úrovni rafinérie proto v Portugalsku zahrnuje rafinérie společnosti Petrogal a jiné než portugalské rafinérie vyvážející své produkty do Portugalska a na straně poptávky na trhu s motorovou naftou různé řetězce distributorů nafty, jako jsou společnosti Petrogal, Repsol, CEPSA a BP, které nakupují u společnosti Petrogal nebo jsou zásobovány touto společností nebo dovážejí motorovou naftu ze zemí mimo Portugalsko.
(306)
Hlavním účelem kontroly investiční podpory nemá být ochrana spotřebitelů (nebo obchodníků) před nežádoucími důsledky protisoutěžního chování, například před snižováním zisků spotřebitelů kvůli stanovování monopolních cen kartely či před účastníky trhu zneužívajícími své dominantní postavení na trhu. Investiční podpora ve skutečnosti umožňuje zvýšit množství dodávané na trh, a vede proto k snižování cen, což je zjevně přinejmenším v krátkodobém až střednědobém horizontu přínosné pro spotřebitele.
(307)
Cílem kontroly investiční podpory je spíše chránit ostatní výrobce a ekonomiky ostatních členských států před nadměrnými (přesahujícími úroveň narušení, která se považuje za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy) rušivými účinky podpory na hospodářskou soutěž a obchod. Tato hospodářská soutěž mezi výrobci probíhá na úrovni výroby a v tomto případě k hospodářské soutěži mezi rafinériemi dochází na úrovni rafinérií.
(308)
Zatímco běžné limity regionální podpory stanovené v mapách regionální podpory a odstupňování intenzity podpory pro velké investiční projekty podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře mají zajistit standardní (a u velkých projektů) odstupňovanou úroveň ochrany před takovým narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu, testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) mají za účelem následného podrobného posouzení odhalit případy, kdy může být hospodářská soutěž mezi výrobci obzvláště nepříznivě dotčena. Test uvedený v odst. 68 písm. b) zkoumá, do jaké míry zahrnuje investiční podpora významné zvýšení kapacity, které příjemci podpory umožní uvádět množství výrobků na trh vykazující absolutní nebo relativní pokles za příznivějších podmínek, než jakým čelí soutěžitelé, kteří podporu neobdrželi. Test v odst. 68 písm. a) zkoumá, nakolik investiční podpora zachová, posílí nebo vytvoří silné tržní postavení příjemce podpory, které by mohlo být dominantním účastníkem trhu zneužito, například v podobě omezení přístupu na trh. V obou případech mohou soutěžitelé přijít o podíly na trhu na úrovni výroby, může u nich dojít k poklesu ziskovosti nebo mohou být vyloučeni z trhu, zatímco potenciálním soutěžitelům může být zabráněno v přístupu na trh.
(309)
Komise se proto domnívá, že testy je nutno provést na úrovni výroby. Tržní situace na úrovni výroby je rozhodující, jelikož rozhodnutí o poskytnutí státní podpory pro výrobní zařízení posuzují dopady podpory na narušení hospodářské soutěže mezi výrobci a na obchod mezi členskými státy. Mimoto lze předpokládat, že pokud je podíl příjemce na předchozím trhu (na úrovni rafinérie) vysoký, má to samo o sobě za následek dostatečně vysokou pravděpodobnost zjištění značného narušení hospodářské soutěže bez ohledu na podíl na navazujícím trhu. Pro účely testů podle odst. 68 písm. a) a b) není nutno vzít v úvahu prodej motorové nafty na maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni, a to ani v případě, že v předchozích rozhodnutích Komise o spojení podniků (68) byl zahrnut do definice relevantních výrobkových trhů.
(310)
Testy v odst. 68 písm. a) a b) představují jednoduché filtry, které mají mechanicky určit případy ohrožení hospodářské soutěže a obchodu. Zevrubné posouzení těchto rizik je však cílem následného podrobného posouzení. Ačkoliv se toto podrobné posouzení obvykle zabývá situací na trhu na úrovni výroby, může být například v případě omezení přístupu na trh nezbytné analyzovat dopad podpory na navazující trhy.
(311)
S přihlédnutím k rozhodovací praxi Komise v případech státní podpory v jiných hospodářských odvětvích, zejména v automobilovém odvětví (69), a ke skutečnosti, že se investiční projekt týká výhradně výdajů v oblasti rafinérské činnosti společnosti Petrogal, je pro účely použití testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) jedinou úrovní, která je důležitá pro toto rozhodnutí, úroveň rafinérie.
(312)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro motorovou naftu měl považovat trh na úrovni EHP, na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(313)
Portugalsko se domnívá, že by relevantní trh pro motorovou naftu měl být širší než vnitrostátní trh, přednostně západoevropský trh nebo trh EHP. Soutěžitelé č. 1 a 2 nerozlišují mezi úrovní trhu, která by měla být posouzena. Tvrdí, že by relevantním zeměpisným trhem měl být portugalský trh nebo nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově.
(314)
V roce 1997 přijala Komise sdělení o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (dále jen „sdělení“) (70). Ve sdělení je stanoveno, že relevantní zeměpisný trh zahrnuje oblast, ve které se dotyčné podniky účastní dodávky a poptávky výrobků nebo služeb, kde jsou podmínky hospodářské soutěže dostatečně stejnorodé a která může být odlišena od sousedních zeměpisných oblastí, protože zejména podmínky hospodářské soutěže jsou v těchto oblastech zjevně odlišné.
(315)
Sdělení bylo vypracováno jako nástroj posuzování pro antimonopolní politiku a politiku v oblasti kontroly fúzí. Je založeno na vyšetřovacích pravomocích v rámci každé politiky a není přímo použitelné na státní podpory. Ve sdělení se výslovně uznává, že „v případech posouzení státní podpory se pozornost soustřeďuje spíše na dotyčného příjemce podpory a průmysl/odvětví než na stanovení konkurenčních tlaků, jimž příjemce podpory čelí“. Sdělení však uvádí, že by „prvky uváděného přístupu mohly sloužit jako základ pro posouzení případů státní podpory“.
(316)
Komise dosud nezveřejnila sdělení o zásadách a přístupu při definování relevantního výrobkového a zeměpisného trhu v případech státní podpory. Samotné pokyny k regionální podpoře neobsahují vodítko, jak by měl být relevantní zeměpisný trh vymezen. Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře však obsahuje znění, které (jak se zdá) do jisté míry upřednostňuje posouzení na úrovni EHP: „Pro účely uplatnění bodů a) (…) jsou objem trhu (…) definovány (…), obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(317)
Vhodnou definici zeměpisného trhu je nutno posoudit na základě související teorie újmy. Zdá se však, že lze předpokládat, že test uvedený v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře týkající se podílů na trhu nepřesahujících 25 % má chránit soutěžitele v EHP před vyloučením z trhu, na němž působí, nebo před zabráněním v přístupu na tento trh (vytěsnění) v důsledku protisoutěžního chování příjemce podpory s tržní silou.
(318)
Pro účely tohoto rozhodnutí není důležité stanovit přesné zeměpisné vymezení trhu na úrovni výroby, jelikož podíl společnosti na trhu překračuje 25 % prahovou hodnotu pouze na vnitrostátním trhu. Postačuje ověřit, zda vnitrostátní trh představuje relevantní zeměpisný trh. Byla uvážena tvrzení předložená soutěžiteli, k nimž se Portugalsko vyjádřilo, zejména ohledně překážek dovozu a omezené skladovací kapacity. Byl vyvozen závěr, že definice zeměpisného trhu, která se odklání od běžného přístupu, jenž pro účely testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) vymezuje trhy jako trh EHP, a jako relevantní zeměpisný trh stanoví vnitrostátní trh, může být odůvodněná pouze v případě, existují-li jednoznačné signály, že trh je do značné míry uzavřený. Je proto nutno posoudit, zda existují překážky obchodu, které by podnikům, jež se společností Petrogal soutěží na jiném než maloobchodním trhu, bránily v dovozu motorové nafty z rafinérií ze zemí mimo Portugalsko, jestliže ceny na portugalském trhu na úrovni rafinérie překračují ceny zaznamenané na větším trhu.
(319)
V této souvislosti bylo zjištěno následující:
-
Motorová nafta prodávaná na portugalském trhu má stejné technické vlastnosti jako motorová nafta prodávaná na sousedních trzích.
-
V případě dovozu v rámci EHP není uloženo dovozní clo.
-
Neexistují žádná právní nebo správní omezení dovozu do Portugalska.
-
Statistické údaje, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), prokazují existenci obchodních toků, a to jak dovoz do Portugalska, tak vývoz z Portugalska do sousedních zemí. Vývoz se snižuje kvůli rostoucí potřebě motorové nafty v Portugalsku.
-
Dovoz se uskutečňuje prostřednictvím námořní i pozemní přepravy; objemy dovozu za poslední roky silně reagovaly na vnější události a v posledních letech významně vzrostly. Nárůst dovozu prokazuje, že ostatní hospodářské subjekty mají alternativní zdroje dodávek a jsou schopny nahradit přímé dodávky z rafinérií společnosti Petrogal dovozem. Z informací, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), vyplývá, že to bylo obzvláště patrné v roce 2009, kdy byla po nehodě v rafinérii v Sines výroba na několik týdnů zastavena.
-
Portugalsko odmítlo tvrzení, že společnost Petrogal kontroluje více než 90 % stávající skladovací kapacity, a objasnilo, že skladovací kapacita třetích stran umožňuje dodání 2,9 milionu tun ročně, což je více než 50 % vnitrostátního trhu. Žádný soutěžitel se nezajímal o nákup další skladovací kapacity, když byla nabízena k prodeji.
-
Komise soutěžitele vyzvala, aby uvedli konkrétní příklady, které potvrzují existenci těchto překážek obchodu, nebo aby popsali situace, kdy se při dovozu motorové nafty setkali s problémy, takovéto informace však nebyly poskytnuty.
(320)
Jelikož nejsou k dispozici konkrétní příklady, vyvozuje se na základě informací ohledně skladovacích kapacit a dovozu, které poskytlo Portugalsko, závěr, že neexistují důkazy o skutečné existenci omezení, pokud jde o dostupnost skladovacích kapacit a jiné překážky dovozu motorové nafty.
(321)
Co se týká cen motorové nafty pořizované třetími stranami od společnosti Petrogal na úrovni rafinérie, zdá se, že se podobají nákladům na dovoz motorové nafty do Portugalska. Jak uvedlo Portugalsko při oznámení a jak je uvedeno v oddíle 3.4.3 rozhodnutí o zahájení řízení, ceny na úrovni rafinérie jsou stanoveny podle mezinárodních cenových nabídek týkajících se daného produktu a v případě rafinovaných produktů v Portugalsku podle cen Platts (Rotterdam) pro oblast severozápadní Evropy se započtením přirážek (přeprava, dopravné, pojištění, ztráty a jiné). To naznačuje širší trh, než je vnitrostátní (portugalský) trh. Ostatní soutěžitelé nepředložili žádná tvrzení ohledně cen na úrovni rafinérie, které uplatňuje společnost Petrogal, nýbrž se ve svých připomínkách omezili na tržní sílu a postavení této společnosti. Soutěžitel č. 1 podotkl, že poměr celkového objemu dovozu a vývozu motorové nafty je příliš nízký, než aby odůvodňoval regionální trh, nenaznačil však případný nedostatek motorové nafty nebo situaci, kdy by kontrola skladovací kapacity způsobovala soutěžitelům problémy.
(322)
Soutěžitel č. 2 uvedl (viz 109. bod odůvodnění), že investiční projekt přemění společnost Petrogal na čistého vývozce na ostatní trhy a posílí její tržní postavení na Pyrenejském poloostrově.
(323)
Nelze proto dospět k závěru, že relevantním zeměpisným trhem pro motorovou naftu je vnitrostátní trh, jelikož se zdá, že neexistují žádná omezení dovozu motorové nafty do Portugalska ani vývozu do sousedních zemí. Relevantním zeměpisným trhem je proto přinejmenším regionální trh, tj. Pyrenejský poloostrov.
(324)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro těžký benzin měl považovat trh na úrovni EHP, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(325)
Portugalsko se domnívalo, že relevantním zeměpisným trhem pro těžký benzin a výrobky na bázi benzinu je přinejmenším EHP, ne-li světový trh. Soutěžitele nevznesli proti této definici relevantního zeměpisného trhu námitky.
(326)
Zúčastněné strany připomínky Portugalska nezamítly a vzhledem ke skutečnosti, že těžký benzin je zboží, které lze snadno přepravovat na velké vzdálenosti s nízkými dopravními náklady, je relevantním zeměpisným trhem přinejmenším EHP (71).
(327)
V odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přistoupí k podrobnému posouzení, pokud „na příjemce podpory připadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na příslušném trhu/příslušných trzích před investicí nebo na něj připadne více než 25 % po provedení investice“.
(328)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to potvrdit, zda byla překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, a to kvůli pochybnostem ohledně náležité definice relevantního výrobkového a zeměpisného trhu a příslušné úrovni posouzení (na úrovni rafinérie, maloobchodní či jiné než maloobchodní úrovni). Mimoto nebyly k dispozici údaje na úrovni skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu). K dispozici nebyly rovněž údaje o výrobcích na bázi benzinu.
(329)
Z údajů, které poskytlo Portugalsko, vyplývá, že by podíl společnosti Petrogal na regionálním trhu (Pyrenejský poloostrov) s motorovou naftou na úrovni rafinérie byl nižší než 25 %, jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a jak potvrdilo Portugalsko během formálního vyšetřovacího řízení. Tyto informace se vztahují pouze na výrobní kapacitu společnosti Petrogal, jelikož Portugalsko prohlásilo, že na Pyrenejském poloostrově není skupina ENI na úrovni rafinérie přítomna. Rovněž v případě západní Evropy a EHP je podíl společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou na úrovni rafinérie u skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu) nižší než 25 %, jak je zjevné z údajů poskytnutých Portugalskem (viz tabulky č. 6 a 7).
Tabulka 6
Společné podíly společností Petrogal a ENI na západoevropském trhu (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Tabulka 7
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 6 a 7 se vyvozuje závěr, že na společnost Petrogal nepřipadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku na relevantním trhu na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) ani na západoevropské úrovni a úrovni EHP, včetně podílů skupiny ENI na trhu na úrovni rafinérie. V případě motorové nafty proto není překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(331)
Jelikož společný podíl společností ENI a Petrogal na trhu nepřesahuje 25 %, není nutné uvážit, zda skupina ENI kontroluje podíl společnosti Petrogal na trhu v míře, která by vyžadovala, aby byl zohledněn jejich společný podíl na trhu.
(332)
Podle informací, které poskytlo Portugalsko, většina rafinérií vyrábějících těžký benzin jej zpracovává interně při výrobě pro vlastní spotřebu. Údaje o podílech na trhu, které Portugalsko poskytlo pro účely testu podle odst. 68 písm. a), se vztahují (jak se požaduje) na prodej v EHP, a to na velkoobchodním trhu.
(333)
Za účelem ověření, zda je investiční projekt slučitelný s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, je nutno analyzovat podíl společnosti Petrogal na trhu před provedením investičního projektu a posléze a ověřit, zda tento podíl přesahuje 25 %.
Tabulka 8
Podíly společnosti Petrogal na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Benzen
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Tabulka 9
Podíly skupiny ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
Nepouž.
599
Nepouž.
599
Tabulka 10
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 8 až 10 se vyvozuje závěr, že společnost Petrogal sama a ve spojení se skupinou ENI má na relevantním výrobkovém trhu pro těžký benzin na úrovni EHP u dotčeného produktu podíly na trhu nižší než 25 %. Podíl společnosti Petrogal na trhu nepřekračuje 25 % ani na trhu s výrobky na bázi benzinu.
(335)
Celková vnitropodniková výroba těžkého benzinu používaného společností Petrogal při výrobě pro vlastní spotřebu, která není ve výše uvedených údajích o podílu na trhu v tabulce č. 8 zahrnuta, činí méně než [ 5] % maloobchodního trhu v EHP. Dodatečná výroba v rafinérii Sines představuje přibližně [ 5] %.
(336)
Na základě těchto úvah se vyvozuje závěr, že u těžkého benzinu není překročena prahová hodnota stanovena v odst. 68 písm. a).
(337)
V odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přikročí k podrobnému posouzení, pokud „projektem vytvořená výrobní kapacita představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru“.
(338)
Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře objasňuje, že “…pro účely uplatnění odst. 68 písm. a) a b) jsou objem trhu a zdánlivá spotřeba definovány na příslušné úrovni nomenklatury Prodcom, obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(339)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise u všech dotčených produktů pochybnosti, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby daného výrobku za posledních pět let (před zahájením prací) bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(340)
Složená roční míra růstu („CAGR“) zdánlivé spotřeby motorové nafty v EHP v letech 2001 až 2006 představuje přibližně 2,12 % v objemovém vyjádření nebo 15,38 % v hodnotovém vyjádření. Odpovídající složená roční míra růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru v letech 2001 až 2006 dosáhla 2,06 % v reálném vyjádření (je třeba klást na roveň objemovému vyjádření) a 4,12 % v nominálním vyjádření (je nutno klást na roveň hodnotovému vyjádření).
(341)
Z toho vyplývá, že trh s motorovou naftou nelze považovat za nevýkonný, vezme-li se v úvahu složená roční míra růstu zdánlivé spotřeby v objemovém i hodnotovém vyjádření v porovnání s tempem růstu HDP v nominálním resp. reálném vyjádření. Není proto nutné ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % dotčeného trhu.
(342)
Za účelem přezkoumání, zda investiční projekt vyhovuje odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře, musí Komise ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje méně než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(343)
Portugalsko poskytlo údaje uvedené v tabulkách č. 11 až 13. Údaje ve sloupci pro trh EHP jsou totožné s údaji uvedenými v tabulkách o podílech na trhu označenými jako trh EHP (objem prodeje). Jelikož velikost maloobchodního trhu (objem prodeje) je menší než výše zdánlivé spotřeby včetně výroby pro vlastní spotřebu, údaje o zvýšení výrobní kapacity nadhodnocují význam nárůstu. Lze tudíž mít za to, že představují pesimistický scénář.
Tabulka 11
Podíl zvýšení výrobní kapacity v rafinérii v Sines v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 12
Podíl zvýšení výrobní kapacity v Matosinhos v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 13
Podíl zvýšení společné výrobní kapacity (v rafinériích v Sines a Matosinhos) v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené výrobky
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Ve všech případech představuje zvýšení výrobní kapacity u výrobků uvedených v tabulkách č. 11 až 13 méně než 5 % relevantních výrobkových trhů na úrovni EHP. Má se tudíž za to, že investiční projekt nepřekračuje prahovou hodnotu stanovenou v první části odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře.
7. ZÁVĚR
(345)
Na základě údajů uvedených v 278. až 344. bodě odůvodnění nepřekračuje investiční projekt u dotčených produktů prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Není proto nutné po zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy provést podrobné posouzení podpory.
(346)
Navrhovaná regionální investiční podpora pro společnost Petrogal splňuje všechny podmínky stanovené v pokynech k regionální podpoře, aby ji bylo možno považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Není proto nezbytné posoudit, zda by bylo možno podporu schválit na základě ostatních výjimek stanovených ve Smlouvě.
(347)
Portugalsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpora, kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal, ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě (121 091 314 EUR v diskontovaných cenách) a která představuje maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách, je slučitelná s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy.
2. Poskytnutí státní podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 se proto povoluje. V případě odchylek od plánovaných způsobilých výdajů a oznámeného harmonogramu poskytnutí státní podpory nepřekročí Portugalsko maximální částku podpory ve výši 121 091 314 EUR v diskontovaných cenách ani maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách.
Článek 2
1. Každých pět let od data vydání tohoto rozhodnutí předloží Portugalsko Komisi průběžnou zprávu. Průběžné zprávy obsahují aktuální informace o poskytnutých částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
2. Do šesti měsíců ode dne provedení poslední tranše státní podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory předloží Portugalsko podrobnou závěrečnou zprávu obsahující informace o vyplacených částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 3. srpna 2011.
SKLEP KOMISIJE
z dne 3. avgusta 2011
o državni pomoči SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)), ki jo Portugalska namerava dodeliti Petrogalu
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5546)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/466/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Komisija je z dopisom z dne 19. novembra 2009 Portugalsko obvestila o svoji odločitvi, da začne postopek iz člena 108(2) Pogodbe v zvezi z regionalno ad hoc pomočjo za naložbeni projekt podjetja Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (v nadaljnjem besedilu: Petrogal), ki se nanaša na dejavnosti rafinerij v Sinesu in Matosinhosu (v nadaljnjem besedilu: naložbeni projekt). Portugalska je z dopisom z dne 9. decembra 2009 predložila nezaupno različico sklepa o začetku postopka za njeno objavo.
(2)
Portugalska je z dopisom z dne 17. decembra 2009 zaprosila za enomesečno podaljšanje roka za predložitev svojih pripomb. Komisija je 22. decembra 2009 ugodila tej prošnji. Portugalska je predložila svoje pripombe z dopisom z dne 21. januarja 2010.
(3)
Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe.
(4)
Komisija je prejela pripombe združenja Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), konfederacije Confederação da Indústria Portuguesa (4), združenja Associação para a eficiência energética (5), konkurenta št. 2 (6), podjetja, ki konkurira Petrogalu (7), konkurenta št. 1 (8) (9), zveze União Geral de trabalhadores (10), občine Sines (11), konfederacije Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) in združenja Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Komisija je z dopisi z dne 9. marca, 10. marca, 17. marca in 19. marca 2010 te pripombe posredovala Portugalski in ji dala možnost odgovora; svoja stališča je predložila z dopisom z dne 8. aprila 2010.
(6)
Komisija je z dopisoma z dne 15. in 28. julija 2010 (14) zahtevala dodatne informacije, Portugalska pa jih je predložila z dopisoma z dne 16. in 23. avgusta 2010.
(7)
Komisija je z dopisoma z dne 4. in 5. avgusta 2010 od konkurentov št. 1 in št. 2 zahtevala pojasnila, ki sta jih predložila z dopisoma z dne 10. in 15. septembra 2010. Z dopisom z dne 20. septembra 2010 so bila ta pojasnila posredovana Portugalski za predložitev pripomb.
(8)
Komisija je z dopisoma z dne 17. septembra in 1. oktobra 2010 od Portugalske zahtevala dodatne informacije. Portugalska je odgovorila 18. in 29. oktobra 2010.
(9)
Z dopisoma z dne 13. oktobra 2010 sta bila konkurenta št. 1 in št. 2 pozvana k predložitvi podrobnih podatkov v zvezi z njunimi odgovori z dne 10. in 15. septembra 2010.
(10)
Komisija je z dopisoma z dne 21. in 28. oktobra 2010 Portugalsko pozvala, naj predloži dodatne informacije. Portugalska je odgovorila z dopisom z dne 12. novembra.
(11)
Konkurent št. 1 je z dopisom z dne 10. novembra 2010 predložil pojasnila k svojemu dopisu z dne 15. septembra 2010. Ta pojasnila so bila 12. novembra 2010 posredovana Portugalski za predložitev pripomb, na katere je bilo odgovorjeno 19. novembra 2010.
(12)
Komisija je z dopisom z dne 30. novembra 2010 Portugalsko pozvala, naj predloži dodatne informacije. Portugalska je z dopisom z dne 20. decembra 2010 predložila svoj odgovor.
(13)
Komisija je z dopisom z dne 11. novembra 2010 Portugalsko pozvala, naj predloži analizo stroškov in koristi naložbenega projekta. Portugalska je 1. decembra 2010 predložila zahtevane informacije.
(14)
Portugalska je z dopisom z dne 6. januarja 2011 predložila informacije v zvezi z delničarji.
(15)
Sestanek med portugalskimi organi, predstavniki Petrogala in Komisijo je potekal 12. januarja 2011. Portugalska je z dopisom z dne 25. januarja 2011 predložila informacije v zvezi z nekaterimi vprašanji, ki so bila izpostavljena na sestanku (npr. tržna ocena, spodbujevalni učinek pomoči).
(16)
Komisija je z dopisi z dne 24. januarja, 16. marca in 12. aprila 2011 zahtevala dodatne informacije o morebitnem hipotetičnem scenariju za naložbeni projekt, Portugalska pa je odgovorila z dopisi z dne 7. februarja, 4. aprila in 29. aprila 2011. Komisija je z e-pošto z dne 7. junija 2011 zahtevala informacije, ki jih Portugalska v prejšnjih dopisih ni predložila. Portugalska je z e-pošto z dne 9. junija 2011 ter dopisoma z dne 11. in 17. junija 2011 predložila informacije v zvezi z nekaterimi od teh vprašanj.
(17)
Komisija je z dopisom z dne 24. junija 2011 Portugalsko pozvala, naj pojasni manjkajoče informacije v zvezi s trgom dizelskega goriva. Portugalska je te informacije predložila z dopisoma z dne 30. junija in 14. julija 2011. Portugalski organi so z dopisom z dne 20. julija 2011 predložili soglasje, da Komisija sprejme ta sklep v angleškem jeziku.
2. PODROBEN OPIS DRŽAVNE POMOČI
2.1 Upravičenec
(18)
Upravičenec državne pomoči, tj. Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (v nadaljnjem besedilu: Petrogal), je 100-odstotno hčerinsko podjetje družbe Galp Energia, SGPS, S.A. (v nadaljnjem besedilu: Galp Energia). Glavni delničarji družbe Galp Energia so ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (v nadaljnjem besedilu: Amorim Energia) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (v nadaljnjem besedilu: Parpública) (SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (v nadaljnjem besedilu: CGD) (18) (1 %) in drugi (23,31 %). Galp Energia je krovna družba skupine Galp Energia Group (v nadaljnjem besedilu: Galp). Galp Energia je dejavna na trgu z naftnimi derivati (ki vključuje rafiniranje in tržne dejavnosti, kot sta prodaja na debelo in drobno) in na trgu s plinom.
(19)
Krovna družba je bila prvotno ustanovljena 22. aprila 1999 pod imenom GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., katere namen je bil v glavnem trgovanje z nafto in zemeljskim plinom, pri čemer je združila dve obstoječi portugalski državni podjetji, ki sta bili dani pod nadzor družbe Galp Energia, in sicer podjetje Petrogal, ki se je osredotočalo na naftne derivate, in podjetje GDP - Gas de Potrugal, SGPS, S.A., ki se je osredotočalo na zemeljski plin (19).
(20)
Poslovanje družbe Galp Energia vključuje tudi trženje rafiniranih naftnih derivatov na drobno in debelo na Iberskem polotoku. Družba ima vodilni položaj na Portugalskem (20), v Španiji pa je njena prisotnost vedno večja.
(21)
Petrogal je lastnik edinih dveh rafinerij na Portugalskem. Rafineriji sta v Sinesu in Matosinhosu. Dejavnosti rafinerij vključujejo celotne postopke rafiniranja, oskrbo in logistične dejavnosti. Petrogal je največje podjetje na področju trženja naftnih derivatov na Portugalskem in eno največjih podjetij na tem področju na Iberskem polotoku. Učinkovito obvladuje celoten uvoz surove nafte in del izvoza rafiniranih derivatov na Portugalsko; upravlja tudi z 80 % skladiščne zmogljivosti surove nafte in rafiniranih derivatov (21) ter ima pomemben položaj v logistični infrastrukturi Portugalske za naftne proizvode.
(22)
Široka paleta proizvodov Petrogala vključuje bencin, dizelsko gorivo, letalsko gorivo, kurilno olje, nafto, utekočinjen naftni plin (UNP), bitumen in več aromatičnih proizvodov. Rafinerije so odgovorne za to, da Petrogalove oddelke za maloprodajo, veleprodajo in trženje UNP, konkurenčna podjetja ter tuje stranke oskrbujejo z naftnimi derivati ter upravljajo svoja sredstva iz dejavnosti rafinerij in logistična orodja. Petrogal za skladiščenje in prevoz svojih proizvodov uporablja bodisi infrastrukturo za skladiščenje, ki je v celoti v njegovi lasti, ali odvisne logistične družbe.
(23)
Slika 1 prikazuje Petrogalovo lastništvo in pravice nadzora:
(24)
Dne 29. decembra 2005 so družbe Amorim Energia, ENI in Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN) podpisale sporazum delničarjev, družba CGD pa je k sporazumu pristopila 28. marca 2006 (v nadaljnjem besedilu: sporazum delničarjev). Sporazum delničarjev je začel veljati 29. marca 2006 za obdobje osmih let. Po točki (c) prvega odstavka člena 20 portugalskega zakonika o vrednostnih papirjih se glasovalne pravice iz delnic družbe Galp Energia, ki so v lasti podpisnikov sporazuma delničarjev, vzajemno dodelijo drugim podpisnikom. Posledično delničarji, ki so podpisniki sporazuma delničarjev, skupno upravljajo družbo Galp Energia.
(25)
Po mnenju Portugalske delničarji in zlasti družba ENI na podlagi sporazuma delničarjev ne morejo nadzorovati in izključno opredeliti strategij med svojimi lastnimi postopki rafinerije in Petrogalovimi postopki rafinerije.
2.2 Petrogalov naložbeni projekt
(26)
Cilj naložbenega projekta je preoblikovati in razširiti obstoječi rafineriji v Sinesu in Matosinhosu, tj. edini obstoječi rafineriji na Portugalskem. Poleg tega je naložbeni projekt usmerjen k izboljšanju njunih medsebojnih povezovalnih in sinergijskih učinkov. Odpira možnost za uporabo težje surove nafte.
(27)
Cilj naložbenega projekta je zlasti povečanje proizvodnje dizelskega goriva na račun bencina. Po ugotovitvah iz naložbenega projekta bo povečana uporaba težke surove nafte znižala stroške surovin in nudila prožnost glede izvora surove nafte, ki se obdeluje.
(28)
Naložbeni projekt za preoblikovanje rafinerije v Matasinhosu vključuje izgradnjo nove vakuumske destilacijske enote za pridobivanje vakuumskega plinskega olja (VGO) in nove enote za viskoredukcijo za lahki termični kreking preostankov vakuumske destilacije.
(29)
Naložbeni projekt za preoblikovanje rafinerije v Sinesu je namenjen zgraditvi novega hidrokrekerja, tj. enote za hidrokreking vakuumskega plinskega olja, za proizvodnjo dizelskega in letalskega goriva. V skladu z naložbenim projektom bosta enoto za hidrokreking poganjali vakuumsko plinsko olje in viskoredukcijsko plinsko olje, ki se pridobivata v rafinerijah v Matosinhosu in Sinesu, s čimer bo v celoti izkoriščena obdelovalna zmogljivost nacionalne opreme za rafiniranje. Obdelala bo okoli [ ] sodčkov na dan, pri čemer bo kot primarno surovino porabila okoli [ ] kiloton atmosferskih ostankov na leto.
(30)
Proizvodi hidrokrekinga (UNP, težka nafta (22) in dizelsko gorivo) so [ ] hidrogenirani, kar jim daje odlično kakovost. Namen naložbenega projekta je tako povečati samo proizvodnjo dizelskega goriva in težke nafte.
(31)
V skladu z naložbenim projektom bo del težke nafte, proizvedene v rafineriji v Sinesu, odpremljen v Matosinhos kot surovina za Petrogalov obrat za proizvodnjo aromatov (23), kar bo predstavljalo nadaljnji korak k večjemu povezovanju obeh rafinerij. Povečana proizvodnja težke nafte je neizogibna tehnična posledica projekta preoblikovanja v Sinesu.
(32)
Dela na naložbenem projektu so se začela leta 2008 (prva odredba je bila izdana 14. marca 2008 po odločitvi upravnega odbora z dne 5. marca 2008), zaključila pa so se 31. decembra 2010. Polna proizvodna zmogljivost naj bi bila dosežena leta 2011.
2.3 Enoten naložbeni projekt
(33)
Portugalska predlaga, naj se naložbeni projekt kljub geografski razdalji med rafinerijama (okoli 450 km s pomorskim prevozom) obravnava kot enoten naložbeni projekt v skladu z odstavkom 60 Smernic o državni regionalni pomoči za obdobje 2007-2013 (24) (v nadaljnjem besedilu: Smernice). Portugalski organi potrjujejo, da Petrogal v treh letih pred začetkom priglašenega naložbenega projekta ni prejel državne pomoči.
2.4 Stroški naložbenega projekta
(34)
Naložba v Sines ima naložbene stroške v višini […] EUR v nominalni vrednosti. Rafinerija v Sinesu naj bi prejela pomoč v višini […] EUR (nominalna vrednost), kar predstavlja 16-odstotno intenzivnost pomoči. Naložba v rafinerijo v Matosinhosu znaša […] EUR (nominalna vrednost), rafinerija pa dobi pomoč v vrednosti […] EUR, kar predstavlja 13-odstotno intenzivnost pomoči.
(35)
Sedanja vrednost upravičenih izdatkov naložbenega projekta je 974 064 894 EUR (1 058 934 146 EUR v nominalni vrednosti), vključujejo pa izključno opremo (brez zemljišč ali objektov). Sedanja vrednost zneska pomoči za obe rafineriji je 121 091 314 EUR (160 484 007 EUR v nominalni vrednosti), kar ustreza 12,43-odstotni intenzivnosti pomoči. Razčlenitev upravičenih izdatkov po letih je predstavljena v preglednici 1:
Preglednica 1
Upravičeni stroški (v EUR)
2007
2008
2009
2010
Skupaj
Opredmetena osnovna sredstva
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5 Financiranje naložbenega projekta
(36)
Petrogal namerava poleg državne pomoči, za katero je zaprosil (160 484 007 EUR v nominalni vrednosti), ta naložbeni projekt financirati z lastnimi sredstvi. Predvideni niso nobeni drugi viri državne pomoči. Naložbeni projekt je upravičen tudi do posojil Evropske investicijske banke v skupni vrednosti 500 milijonov EUR, ki so bila odobrena leta 2009. Lastni prispevek upravičenca k upravičenim izdatkom je 36-odstoten.
2.6 Zgornja meja regionalne pomoči
(37)
V skladu s portugalsko karto regionalnih pomoči za obdobje 2007-2013 (26) sta regiji Alentejo in Norte, kjer se nahajata rafineriji v Sinesu in Matosinhosu, upravičeni do regionalne pomoči na podlagi izjeme, predvidene v členu 107(3)(a) Pogodbe, pri čemer zgornji meji regionalne pomoči za naložbe pri velikih podjetjih znašata 40 % in 30 % bruto ekvivalenta nepovratne pomoči (BED).
2.7 Prispevek k regionalnemu razvoju
(38)
Z naložbenim projektom naj bi bilo ustvarjenih okoli 150 neposrednih delovnih mest in 450 posrednih delovnih mest v obeh regijah. Poleg tega bo po informacijah, ki jih je predložila Portugalska, med gradnjo ustvarjenih okoli 3 000 začasnih delovnih mest.
2.8 Oblika pomoči
(39)
Državna pomoč se dodeli kot ad hoc pomoč, ki je bila določena z uporabo določb potekle sheme pomoči (N 97/99) na podlagi zakonskega odloka št. 409/99 z dne 15. oktobra 1999.
(40)
Na podlagi resolucije portugalskega sveta ministrov z dne 6. marca 2008 sta bili 10. marca 2008 podpisani dve pogodbi med portugalsko vlado, Petrogalom in družbo Galp Energia za dodelitev državne pomoči. Pogodbi sta bili „pogodba za dodelitev davčnih ugodnosti“ in „naložbena pogodba“ („pogodbi o pomoči“).
(41)
Podpisani pogodbi o pomoči sta predvidevali koncesijo odbitka davka, povezano z dokončanjem naložbenega projekta. Pomoč bi bila odbitek davka, ki se odšteje od prihodnjih plačil davka od dohodkov pravnih oseb. Portugalski organi bi izračunali znesek odbitka davka kot odstotek upravičene naložbe. Odbitek davka bi se uporabljal zgolj za davke iz naložbenega projekta. Če odbitka davka ne bi bilo mogoče odšteti v celoti, se lahko do poteka pogodbe (in sicer 31. decembra 2016) še zmeraj odšteje kakršen koli odbitek davka, ki je v obravnavi.
2.9 Znesek pomoči
(42)
Portugalska namerava odobriti regionalno pomoč v višini 160 484 007 EUR v nominalni vrednosti, ki se bo dodeljevala v letih po letu 2011. V spodnji preglednici 2, ki so jo predložili portugalski organi, je podrobno opredeljen razpored odobritev pomoči:
Preglednica 2
Leto
Predviden obdavčljivi dohodek
Davki
Izkoriščenost odbitka davka (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugalska je potrdila, da se pomoč za naložbeni projekt ne bo dodelila skupaj s pomočjo, prejeto za iste upravičene stroške, iz drugih lokalnih, regionalnih, državnih virov ali virov EU.
(44)
Poleg tega se pomoč dodeli pod pogojem, da Petrogal ohrani naložbe v regijah prejemnicah pomoči še najmanj pet let po zaključku naložbenega projekta.
(45)
Portugalska je potrdila, da je Komisija sprejela odobritev pomoči.
(46)
Petrogal je 22. januarja 2007 zaprosil za državno pomoč v zvezi z naložbenim projektom. Portugalski organi so 23. januarja 2007 Petrogalu pisno potrdili, da je naložbeni projekt, pod pridržkom natančne preveritve, pred začetkom izvajanja projekta izpolnjeval pogoje za upravičenost, določene v „davčni ureditvi“.
(47)
Portugalska se je zavezala, da ne bo presegla najvišjega zneska pomoči in največje intenzivnosti pomoči, kot je določeno v tem sklepu, tudi v primeru nižjih ali višjih upravičenih izdatkov.
2.10 Splošne določbe
(48)
Portugalska se je zavezala, da bo:
-
v dveh mesecih po odobritvi pomoči predložila kopijo dokumenta, poslanega Petrogalu, v katerem ga obvešča o začetku veljavnosti pogodb o pomoči,
-
vsakih pet let, z začetkom od datuma odobritve pomoči s strani Komisije, predložila vmesno poročilo (vključno s podatki o izplačanih zneskih pomoči, izvajanju pogodbe o pomoči in morebitnih drugih naložbenih projektih, ki so se začeli izvajati v podjetju/obratu),
-
v šestih mesecih po odobritvi zadnjega obroka pomoči na podlagi priglašenega razporeda odobritev predložila podrobno končno poročilo.
3. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE
(49)
Komisija je v svojem sklepu o začetku formalnega postopka preiskave v skladu s členom 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) dvomila o združljivosti pomoči z določbami Smernic. V zvezi s tem je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede vprašanj, navedenih v uvodnih izjavah 50 in 64.
3.1 Združljivost s splošnimi določbami Smernic
(50)
Odstavek 34 Smernic opisuje standardne kategorije začetne naložbe, tj. „naložbe v materialna in nematerialna sredstva“, povezane z:
-
ustanovitvijo nove ustanove,
-
širitvijo obstoječe ustanove,
-
diverzifikacijo proizvodnje ustanove v nove dodatne proizvode,
-
bistveno spremembo v celotnem proizvodnem procesu obstoječe ustanove.
Nadomestna naložba, ki ne izpolnjuje nobenega od teh pogojev, je tako izrecno izključena iz obsega opredelitve začetne naložbe.
(51)
V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali se lahko naložbeni projekt, katerega cilj so posodobitev in izboljšanje povezanosti dveh rafinerij, povečanje proizvodnje dizelskega goriva (in s tem nafte) ter hkrati zmanjšanje proizvodnje bencina, obravnava kot začetna naložba. Komisija je menila, da naložbeni projekt ni pomenil niti naložbe v novo ustanovo niti diverzifikacije proizvodnje obstoječe ustanove v nove, dodatne proizvode. Vendar bi se lahko štelo, da vključuje nekatere vidike „razširitve“ in „bistvene spremembe v proizvodnem procesu“.
(52)
Komisija je v sklepu o začetku postopka poudarila, da je morala Portugalska zato, ker se ukrep pomoči ocenjuje kot ad hoc pomoč, dokazati, da projekt prispeva h koherentni regionalni razvojni strategiji v smislu odstavka 10 Smernic.
(53)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali pričakovani prispevek k regionalnemu razvoju dejansko nadomesti sektorske učinke pomoči (160 milijonov EUR, s čimer je ustvarjenih samo 150 neposrednih delovnih mest).
(54)
S tem v zvezi je Komisija poudarila, da obstajajo razlogi za pomisleke glede nujnosti pomoči, saj je iz Petrogalovih finančnih poročil za leto 2008 razvidno, da je naložbeni projekt del njegove poslovne strategije in se bo verjetno izvedel z analizo nasprotnega scenarija brez pomoči. Komisija je navedla, da se pomoč ni zdela potrebna za izvedbo naložbe (za katero so se dela začela leta 2008) in da bi lahko Petrogal za naložbo upošteval druge lokacije. Nepotrebna pomoč verjetno ne bo prispevala k regionalnemu razvoju in bo morda povzročila nesprejemljivo izkrivljanje konkurence.
(55)
Komisija je v sklepu o začetku postopka dvomila, da so bile zahteve po formalnem spodbujevalnem učinku iz odstavka 38 Smernic izpolnjene. V primeru ad hoc pomoči bi moral pristojni organ pred začetkom dela na projektu izdati pismo o nameri dodelitve pomoči, pogojeno z odobritvijo s strani Komisije.
(56)
V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali je pisno potrdilo Portugalske, da je naložbeni projekt, pod pridržkom natančne preveritve, upravičen do državne pomoči, dejansko izpolnjevalo pogoje iz odstavka 38 Smernic.
3.2 Ocena pomoči v okviru določb za pomoč za velike naložbene projekte
(57)
Portugalska je naložbeni projekt v dveh rafinerijah priglasila kot enoten naložbeni projekt. V skladu z odstavkom 60 Smernic se začetna naložba obravnava kot enoten naložbeni projekt, kadar je ekonomsko nedeljiva, pri čemer se upoštevajo tehnične, funkcionalne in strateške povezave ter neposredna bližina.
(58)
V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede razdalje med obema rafinerijama. Poleg tega bi obravnavanje naložbenega projekta kot enotnega naložbenega projekta pomenilo uporabo prilagojene regionalne zgornje meje na podlagi zmanjšanja odstotka v skladu z odstavkom 67 Smernic.
(59)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke v zvezi z oceno pomoči v okviru določb iz navedenih dveh odstavkov Smernic.
(60)
Natančneje, Komisija ni mogla sprejeti odločitve v zvezi z zadevnimi proizvodi, za katere se izvaja naložbeni projekt. Še vedno ni jasno, ali sta proizvoda izključno dizelsko gorivo in nafta, tako kot trdi Portugalska, ali pa bi se morali upoštevati tudi drugi proizvodi, ki so pridobljeni s postopki rafinerije. Poleg možnosti zamenljivosti proizvodov iz postopka rafinerije z vidika zalog je treba upoštevati tudi dejstvo, da se nafta lahko šteje za polizdelek v smislu odstavka 69 Smernic.
(61)
Komisija je izrazila pomisleke v zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom in v zvezi s tem, ali ga je treba obravnavati, kot da je na ravni prejšnje rafinerije, tako za dizelsko gorivo kot za nafto, kot trdi Portugalska.
(62)
Komisija je izrazila pomisleke glede tega, ali se upoštevni geografski trg za zadevne proizvode določi na državni ali regionalni ravni (Iberski polotok) ali ravni Evropskega gospodarskega prostora (EGP).
(63)
Poleg tega je Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali tržni delež podjetja Petrogal, oziroma skupin Galp Energia in ENI, ki jima Petrogal pripada, pokriva več kot 25 % upoštevnega trga v skladu z odstavkom 68(a) Smernic.
(64)
Ne nazadnje, Komisija je ob upoštevanju odstavka 68(b) Smernic izrazila pomisleke v zvezi z vsemi zadevnimi proizvodi, in sicer glede tega, ali je proizvodna zmogljivost, ustvarjena z naložbenim projektom, večja od 5 % vsakega upoštevnega trga, izmerjenega s pomočjo podatkov o očitni porabi, in ali je v tem primeru povprečna letna stopnja rasti očitne porabe proizvoda v zadnjih petih letih nad povprečno letno stopnjo rasti BDP Evropskega gospodarskega prostora.
4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
4.1 Pripombe združenja Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (AIPQR)
(65)
Združenje AIPQR naložbeni projekt obravnava kot bistven za spodbujanje portugalskega gospodarstva in kot način krepitve evropske konkurenčnosti v petrokemičnem sektorju in sektorju rafinerij. Če naložbenega projekta ne bi bilo mogoče dokončati ali če ne bi bilo podpore, potrebne za njegov zaključek, bi to lahko imelo resne posledice v zvezi z avtonomnostjo in podporo petrokemični verigi.
(66)
Nova proizvodna enota za PTA (prečiščeno tereftalno kislino), ki jo načrtuje Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., ki je špansko hčerinsko podjetje podjetja La Seda de Barcelona S.A.) v Sinesu, bo bistveno povečala zahteve po nafti podjetja La Seda. Posledično je povečana proizvodnja nafte v Petrogalovi enoti za hidrokreking bistvenega pomena za realizacijo naložbe podjetja La Seda, ocenjene na približno 400 milijonov EUR.
(67)
Po mnenju podjetja AIPQR bo naložbeni projekt zmanjšal primanjkljaj dizelskega goriva na evropski ravni.
(68)
Podjetje AIPQR obravnava Petrogalov prispevek kot bistven za omogočanje izvedljivosti ter spodbujanje razvoja Centra za konkurenčnost in tehnologijo gospodarskih panog na področju rafiniranja, petrokemije in industrije (Competitiveness and Technology Centre of the Refining, Petrochemical and Industrial Industries) kot dela portugalske strategije za spodbujanje ključnih gospodarskih panog nacionalnih in regionalnih gospodarstev.
(69)
Po mnenju podjetja AIPQR je dizelsko gorivo, pridobljeno s hidrokrekingom, odlične kakovosti, kar zagotavlja učinkovitejše izgorevanje in zmanjšanje onesnaževal v emisijah izpušnih plinov. Kakovost proizvodov za dizelsko gorivo in tudi energetska učinkovitost, ki naj bi se dosegla z naložbenim projektom, bosta omogočili izpolnitev Petrogalovega načrta za energetsko učinkovitost za obdobje 2008-2011.
(70)
Poleg tega podjetje AIPQR meni, da bo naložbeni projekt prispeval k družbeni in gospodarski trajnosti regij Matosinhos in Sines ter k družbeni in gospodarski trajnosti na nacionalni ravni, če se obravnavata kot celota.
4.2 Pripombe združenja Associação para a eficiência energética (COGEN)
(71)
Naložbeni projekt je pomemben zaradi večje prožnosti pri oskrbi in večje avtonomnosti dizelskega goriva.
(72)
Po mnenju združenja COGEN bo naložbeni projekt ustvaril veliko priložnost v smislu tehnoloških inovacij ter ustvaril približno 150 neposrednih delovnih mest in približno 500 posrednih delovnih mest za srednjo izobrazbo, vsa pa bodo stalna.
(73)
Združenje COGEN z energetskega vidika meni, da bosta projekta preoblikovanja obeh rafinerij omogočila 14-odstotni prihranek energije. Poleg tega združenje COGEN poudarja, da bo naložbeni projekt omogočil tudi izvedbo drugega tipa naložbe, ki ga naložbeni projekt ne krije, in sicer namestitev enote za soproizvodnjo z močjo 82 MW v obeh rafinerijah, s čimer se bodo zmogljivosti te tehnologije na Portugalskem povečale za 12 odstotkov.
4.3 Pripombe konfederacije Confederação da Indústria Portuguesa (v nadaljnjem besedilu: CIP)
(74)
Konfederacija CIP meni, da naložbeni projekt obravnava razmere na Portugalskem, za katere so značilni:
(i)
razhajanje med porabo dizelskega goriva v vozilih in obstoječo obdelovalno zmogljivostjo Portugalske, posledica česar sta kronična potreba po obsežnem uvozu dizelskega goriva in prodaja odvečnega bencina v tujini;
(ii)
bodoči presežki kurilnega olja, ki so posledica dejstva, da se kurilno olje ne uporablja več pri proizvodnji električne energije in da na splošno obstajajo odvračilni ukrepi pri uporabi kurilnega olja v industriji, ki so določeni v portugalskem nacionalnem programu o podnebnih spremembah;
(iii)
trendi na mednarodnem trgu, ki so povezani s povečanjem nakupov težjih in bolj kislih frakcij surovih olj, kar bi v smislu izbire surovih olj zagotovilo večjo prožnost;
(iv)
prispevek k zanesljivosti oskrbe.
(75)
Konfederacija CIP meni, da bo naložbeni projekt bistveno povečal energetsko učinkovitost obeh rafinerij v skladu z zavezo Portugalske do EU glede 10-odstotnega povečanja evropske energetske učinkovitosti.
(76)
Konfederacija CIP meni, da bo predvidena vzpostavitev 150 delovnih mest za visoko kvalificirane delavce in 450 posrednih stalnih delovnih mest bistveno prispevala h gospodarskemu razvoju Portugalske. V zadevnih regijah, kjer je BDP na prebivalca nižji od državnega povprečja, bo spodbudila lokalno gospodarstvo in v obdobju gradnje ustvarila približno 5 000 začasnih delovnih mest.
4.4 Pripombe zveze União Geral de Trabalhadores (v nadaljnjem besedilu: UGT)
(77)
Zveza UGT meni, da bo naložbeni projekt pospešil regionalni razvoj in pozitivno vplival na gospodarski razvoj ter družbeno in ozemeljsko kohezijo zadevnih regij. Za zadevne regije so značilne visoke stopnje brezposelnosti, struktura podjetja, ki kaže majhno raznolikost, in BDP na prebivalca, ki je nižji od državnega povprečja. Naložbeni projekt bo znatno vplival na gospodarsko strukturo obeh regij in Portugalske kot celote, saj se bodo razvijale dejavnosti v predhodnem in nadaljnjem proizvodnem procesu, zlasti na področjih, kot so strojništvo, gradbeništvo, električna energija ali celo trgovina in gostinstvo.
(78)
Zveza UGT meni, da bo naložbeni projekt ustvaril več in boljša delovna mesta, zlasti v času, ko brezposelnost hitro narašča zaradi gospodarske in družbene krize. Naložbeni projekt je zasnovan tako, da bo v obeh rafinerijah neposredno ustvaril 150 delovnih mest, od katerih številna za visoko kvalificirane delavce. Pričakuje se, da bo posredno ustvarjenih nadaljnjih 450 delovnih mest, medtem ko bo v obdobju gradnje ustvarjenih 5 000 začasnih delovnih mest. Naložbeni projekt bo prispeval k ohranitvi 2 050 obstoječih delovnih mest, ki bi bila brez naložbenega projekta lahko ogrožena.
(79)
Poleg tega zveza UGT meni, da bo naložbeni projekt pomagal pri izpolnjevanju strogih okoljskih in varnostnih standardov, saj bosta rafineriji opremljeni z okolju prijaznejšo tehnologijo.
(80)
Po mnenju zveze UGT je naložbeni projekt zelo pomemben za izboljšanje nezadostne zmogljivosti Portugalske pri rafiniranju in proizvodnji dizelskega goriva. Obstoječa zmogljivost rafinerij je očitno preslaba, da bi pokrila domače povpraševanje, zaradi česar je Portugalska bolj odvisna od uvoza dizelskega goriva iz drugih držav (kar povečuje strateška tveganja). Zmanjšanje uvoza dizelskega goriva bi zmanjšalo tudi sedanji trgovinski primanjkljaj, ki v veliki meri izhaja iz energetskih računov.
(81)
Ne nazadnje, zveza UGT ugotavlja, da naložbeni projekt ni pomemben samo v nacionalnem smislu, ampak tudi na ravni EU, saj je zasnovan tako, da pomaga razvijati bolj zeleno in bolj trajnostno gospodarstvo.
4.5 Pripombe občine Matosinhos (CMM)
(82)
V občini Matosinhos menijo, da ima ustvarjanje delovnih mest velik učinek na območje. Rafinerija v Matosinhosu bo zaradi vzpostavitve delovnih mest za kvalificirane delavce s plačami, višjimi od regionalnega povprečja, prispevala k povečanju kupne moči območja in regije. Še naprej bo znatno vplivala na regionalno bruto dodano vrednost, ki izhaja iz dejavnosti rafinerij ter dejavnosti na stotine trgovskih in industrijskih malih in srednje velikih podjetij, zlasti zaradi 13-odstotne stopnje brezposelnosti v regiji (ki je nad državnim povprečjem). V občini Matosinhos menijo, da je naložbeni projekt ključnega pomena za regijo tako v gospodarskem kot družbenem smislu.
4.6 Pripombe občine Sines (CMS)
(83)
V občini Sines so prepričani o pomembnosti novih proizvodnih enot rafinerije v Sinesu za razvoj lokalnega in regionalnega gospodarstva. To bo pozitivno vplivalo na družbeni razvoj regije zaradi vzpostavitve delovnih mest za kvalificirane delavce ter ustanovitve več in boljših malih in srednje velikih podjetij.
4.7 Pripombe konfederacije Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (v nadaljnjem besedilu: CGTP)
(84)
Konfederacija CGTP meni, da naložbeni projekt zagotavlja zelo pozitivne okoljske učinke in je pomemben za regionalni razvoj Portugalske, ker bo:
(i)
omogočil ponudbo večje raznolikosti proizvodov boljše kakovosti tako državni organski kemični industriji kot za izvoz. Zato bo naložbeni projekt pozitivno prispeval k vrednotenju specializacijskega profila proizvodne industrije;
(ii)
v fazi gradnje ustvaril na stotine stalnih delovnih mest in nekaj tisoč začasnih delovnih mest, večinoma v regijah z najvišjimi stopnjami brezposelnosti na Portugalskem;
(iii)
poleg drugih gospodarskih dejavnosti razvil lokalno gospodarstvo na področju stanovanjske politike, trgovine in hotelov.
4.8 Pripombe združenja Associação Industrial Portuguesa (v nadaljnjem besedilu: AIP)
(85)
Združenje AIP navaja, da bo naložbeni projekt odločilno prispeval k povečanju premoženja severnih regij in regije Alentejo.
(86)
Regija Norte je z 11,6-odstotno stopnjo brezposelnosti portugalska regija, ki ima v primerjavi z državnim povprečjem, ki znaša 9,8 % (podatki iz tretje četrtine leta 2009), trenutno najvišjo stopnjo brezposelnosti in zlasti visoko dolgotrajno brezposelnost (polovica brezposelnega prebivalstva išče zaposlitev eno leto ali več). Vzpostavitev 500 neposrednih delovnih mest in 200 stalnih posrednih delovnih mest ter približno 2 000 začasnih delovnih mest v obdobju gradnje pomeni glede na trenutno družbeno krizo velik prispevek za regijo.
(87)
Regija Alentejo je z 10,2-odstotno stopnjo brezposelnosti ena od portugalskih regij, ki ima v primerjavi z državnim povprečjem, ki znaša 9,8 % (podatki iz tretje četrtine leta 2009), trenutno najvišjo stopnjo brezposelnosti in zlasti visoko dolgotrajno brezposelnost (polovica brezposelnega prebivalstva išče zaposlitev eno leto ali več). Glede na to bo vzpostavitev 100 neposrednih delovnih mest in 250 stalnih posrednih delovnih mest ter približno 3 000 delovnih mest v obdobju gradnje predstavljala pomemben prispevek za regijo.
4.9 Pripombe konkurenta št. 1
4.9.1 Pripombe na sklep o začetku postopka
(88)
Po mnenju konkurenta št. 1 se lahko naložbeni projekt obravnava zgolj kot „razširitev obstoječe ustanove“ v smislu odstavka 34 Smernic. Naložbeni projekt se ne more obravnavati kot enoten naložbeni projekt, ker bi bila osnovna sredstva naložbe „ekonomsko deljiva“ v smislu odstavka 60 Smernic. Rafineriji v Sinesu in Matosinhosu sta med seboj geografsko oddaljeni. Naložbeni projekt jasno opredeljuje ločeno naložbo za vsako rafinerijo. Rafineriji lahko izbereta vakuumsko in viskoredukcijsko enoto, ne pa enote za hidrokreking, in obratno. Zato naložbi za rafineriji nista nujno neposredno povezani. Rafineriji bi lahko v vsakem primeru obratovali sami, ne da bi pri tem zahtevali kakršno koli povezovanje. Poleg tega bi lahko rafinerija v Matosinhosu prodala svojo proizvodnjo vakuumskega plinskega olja na mednarodnih trgih, enota za hidrokreking iz Sinesa pa bi lahko za poganjanje uporabljala uvoženo vakuumsko plinsko olje.
(89)
Portugalska je kot prispevek naložbenega projekta k regionalnemu razvoju navedla samo neposredno in posredno ustvarjanje delovnih mest. Zato ni mogoče dokazati, da naložbeni projekt prispeva h koherentni regionalni razvojni strategiji in obravnava doseganje gospodarske vključenosti (28). Težko je sprejeti, da se lahko poraba več kot enega milijona eurov na ustvarjeno neposredno delovno mesto obravnava kot izjemen prispevek k regionalnemu razvoju. V zvezi s tem se razmerje med zneskom pomoči in neposrednimi delovnimi mesti za naložbeni projekt primerja s prejšnjimi sklepi Komisije (predstavljenimi v preglednici, kjer je prikazano navedeno razmerje v prejšnjih sklepih Komisije). Poleg tega konkurent št. 1 meni, da naložbeni projekt ni povezan z nobeno domnevno neuspešnostjo trga.
(90)
V zvezi z zahtevo po formalnem spodbujevalnem učinku Petrogal pred začetkom dela od Portugalske ni nikoli prejel pisma o nameri. Zato konkurent št. 1 sklepa, da pomoč ni skladna z odstavkom 38 Smernic.
(91)
Konkurent št. 1 glede na gospodarsko oceno meni, da pomoč ne izpolnjuje meril nujnosti in ne ustvarja nobenega spodbujevalnega učinka. Naložbeni projekt je produktivna naložba, ki jo gospodarsko usmerjata neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem ter priložnost za dostop do težje in cenejše surove nafte. Ta naložba je odziv na naraven razvoj povpraševanja po dizelskem gorivu. Vsi drugi udeleženci na trgu po Evropi podobne naložbe v rafinerije izvajajo brez državne pomoči. Zato dejstva kažejo, da bi se naložbeni projekt izvedel v vsakem primeru, kar pa ni v skladu z odstavkom 22 sporočila Komisije z dne 24. junija 2009 (29) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o podrobni oceni).
(92)
Konkurent št. 1 meni, da so zadevni proizvodi:
-
dizelsko gorivo (ki je končni proizvod),
-
nafta (ki je v smislu odstavka 69 Smernic polizdelek); zato se morajo tudi petrokemični proizvodi, pridobljeni iz nafte, obravnavati kot zadevni proizvodi (ki se štejejo kot taki),
-
ostanki hidrokrekinga (kjer se v enoti za hidrokreking ne izvaja recikliranje).
- Dizelsko gorivo
(93)
Po mnenju konkurenta št. 1 je Petrogal edini akter na trgu s sposobnostjo rafiniranja surove nafte na Portugalskem. Petrogal oskrbuje svoje konkurente na tem trgu. Petrogal upravlja z največjimi zmogljivostmi uvoza in skladiščenja bencinskega in dizelskega goriva. Ima največjo mrežo bencinskih črpalk na Portugalskem ter prevladujoč položaj oziroma vsaj pomembno tržno moč na velikem številu trgov naftnih derivatov na Portugalskem. Konkurent št. 1 meni, da ocena upoštevnega trga ne bi smela obravnavati samo ravni prejšnje rafinerije, ampak bi se moral v oceni upoštevati tudi konkurenčni položaj na ravni trga dizelskega goriva na drobno in debelo.
- Nafta
(94)
Konkurent št. 1 v zvezi z nafto prav tako meni, da upoštevni proizvodni trg, ki se bo ocenjeval, ne sme biti omejen na prodajo prejšnje rafinerije, ampak mora upoštevati dejavnosti v nadaljnjem proizvodnem procesu.
(95)
V zvezi z upoštevnim geografskim trgom je razmerje med skupnim uvozom in izvozom dizelskega goriva ter skupno prodajo dizelskega goriva na Portugalskem prenizko, da bi upravičilo izbiro regionalnega trga kot upoštevnega trga. Konkurent št. 1 meni, da je portugalski trg upoštevni geografski trg.
(96)
Konkurent št. 1 meni, da je treba upoštevati dejavnosti družbe ENI na prizadetih proizvodnih trgih, ker je treba v primerih, kadar lahko podjetje odločilno vpliva na prodajno politiko drugega podjetja, upoštevati združen tržni delež obeh na upoštevnih trgih.
(97)
Konkurent št. 1 sklepa, da je 25-odstotni prag tržnega deleža, določen v odstavku 68 Smernic, znatno presežen. Zato je pomoč, dodeljena z naložbenim projektom, zasnovana za subvencioniranje prevladujočega udeleženca na trgu, s čimer mu omogoča, da ohranja in povečuje svojo tržno moč. Konkurenca bo resno prizadeta, pomoč pa bo bistveno izkrivljala upoštevne trge.
(98)
Konkurent št. 1 torej meni, da pomoč predstavlja pomoč za tekoče poslovanje, ki krepi tržni položaj prevladujočega udeleženca na upoštevnih trgih. Pomoč ne prispeva k ustvarjanju kakršnega koli spodbujevalnega učinka. Negativni učinki pomoči v vsakem primeru prevladajo nad kakršnimi koli pozitivnimi učinki, ki bi jih pomoč lahko imela.
4.9.2 Pripombe, predložene v dopisih z dne 15. septembra in 10. novembra 2010 (odgovori na vprašanja Komisije z dne 5. avgusta in 13. oktobra 2010)
(99)
V štirih rafinerijah (La Rabida, Castellón, Cartagena and Bilbao) so bili izvedeni podobni naložbeni projekti z enakim ciljem, tj. povečanje donosnosti sredstev z namestitvijo novih enot za preoblikovanje za čim večji izkoristek vmesnih destilatov, zmanjšanje proizvodnje kurilnega olja in obdelovanje težje surove nafte. Konkurent št. 1 se sklicuje tudi na podoben naložbeni projekt v Italiji (rafineriji Sannazzaro in Taranto družbe ENI), Nemčiji (Bayernoil), Litvi (Mazeikiu Nafta) in Belorusiji (Slavneft).
(100)
Konkurent št. 1 v zvezi z morebitno referenčno stopnjo donosa za take naložbe v sektorju trdi, da ne ve za obstoj referenčne stopnje: donosnost naložbenega projekta je običajno odvisna od stroškov kapitala vsakega podjetja in drugih vidikov. Konkurent št. 1 meni, da bi moral približek stopnje donosa v sektorju rafinerij za obdobje, za katero je bil sprejet naložbeni projekt, znašati vsaj 10 %.
(101)
Konkurent št. 1 se na splošno sklicuje na obstoj ovir pri uvozu na upoštevnem geografskem trgu. Meni, da je glavna težava na Portugalskem prevladujoč položaj Petrogala na trgu, saj upravlja s 100 % zmogljivosti rafinerij na Portugalskem in s tem z najpomembnejšimi uvoznimi in izvoznimi terminali. Nadalje trdi, da ima Petrogal prevladujoč položaj v smislu zmogljivosti skladiščenja proizvodov, ki jo nekateri neodvisni viri (30) ocenjujejo na 90 % trga. To Petrogalu omogoča, da ima 45-odstotni delež trgovine na drobno in 80-odstotni delež trgovine na debelo na Portugalskem trgu.
(102)
V zvezi z vprašanjem Komisije o obstoju zavrnitve dostopa do Petrogalove skladiščne zmogljivosti konkurent št. 1 ni mogel opisati takega položaja.
(103)
Konkurent št. 1 meni, da so skladiščne zmogljivosti na Portugalskem omejene in da so stroški skladiščenja na Portugalskem za podobne obrate ali dejavnosti višji (za približno 25 %) kot v drugih državah, kot sta Španija in Italija.
(104)
Konkurent št. 1 meni, da ni bistvenih razlik med cenami uvoženega dizelskega goriva in ceno dizelskega goriva, pridobljenega od Petrogala, ker so cene indeksirane z mednarodnimi cenami in logističnimi stroški.
4.10 Pripombe konkurenta št. 2
4.10.1 Pripombe na sklep o začetku postopka
(105)
Konkurent št. 2 meni, da bo naložbeni projekt povečal Petrogalovo proizvodnjo dizelskega goriva za približno 2,5 milijona ton, s čimer bo Portugalsko preoblikoval iz majhne uvoznice v veliko izvoznico dizelskega goriva.
(106)
Konkurent št. 2 izraža pomisleke glede nujnosti pomoči, saj Petrogal pripada velikemu podjetju, ki je v lasti in pod nadzorom družbe ENI. Petrogal je dobičkonosno podjetje, ki je izvedlo znatne naložbe tako v predhodnem proizvodnem procesu rafinerij v Braziliji in Angoli kot v nadaljnjem proizvodnem procesu za razširitev distribucijskega omrežja v Španiji. Kot lastnik edinih dveh rafinerij ima privilegiran položaj na Portugalskem.
(107)
Petrogal je vertikalno integrirano in največje podjetje, ki trži z naftnimi derivati na Portugalskem, ter tretji največji konkurent na Iberskem polotoku.
(108)
Konkurent št. 2 meni, da državna pomoč ne izpolnjuje uradnih zahtev glede spodbujevalnega učinka pomoči, kot je določeno v odstavku 38 Smernic. Naložbeni projekt je sam po sebi dobičkonosna transakcija, ki zadovoljuje Petrogalove vmesne dolgoročne strateške cilje, ki bodo izpolnjeni v vsakem primeru.
(109)
Po mnenju konkurenta št. 2 bo naložbeni projekt prispeval k zadovoljevanju naraščajočega povpraševanja po dizelskem gorivu, Petrogalu omogočil, da postane neto izvoznik na druge trge (na primer v Francijo in Španijo), ter povečal Petrogalovo maržo za rafiniranje.
(110)
Konkurent št. 2 meni, da se mora nujnost pomoči oceniti na podlagi določb iz oddelka 2.3 Sporočila o podrobni oceni.
(111)
Konkurent št. 2 se sklicuje na poročilo svetovalnega podjetja PFC Energy, omenjeno v opombi 31, v katerem je navedeno, da je Petrogalov naložbeni projekt obstajal že leta 2006. Naložbeni projekt bi se lahko izvedel samo v regijah Matosinhosa in Sinesa (ne zato, ker sta to območji, ki prejemata pomoč, ampak zato, ker se tam nahajata rafineriji).
(112)
Ne nazadnje, konkurent št. 2 meni, da po definiciji ne bi bila mogoča druga lokacija za naložbo v preureditev obstoječih rafinerij.
(113)
Konkurent št. 2 je predložil pripombe v zvezi z dizelskim gorivom.
- Raven prejšnje rafinerije
(114)
Konkurent št. 2 pojasnjuje, da so kljub odsotnosti pravnih ovir pri izvozu le-te močno pogojene (če ne omejene) z vrsto fizičnih dejavnikov (pomanjkanje skladiščnih mest za uvoz, njihova lokacija in lastništvo, omejitve sekundarnega logističnega omrežja) in dejavniki tržne strukture (zmožnost določanja cen prejšnje rafinerije).
- Veleprodajna raven
(115)
Ostali portugalski akterji na trgu uvozijo 90 % skupnega uvoženega dizelskega goriva, pri čemer se srečujejo z velikimi težavami, kot je navedeno v poročilu portugalskega organa, pristojnega za konkurenco, z naslovom „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) (v nadaljnjem besedilu: poročilo organa). Konkurent št. 2 meni, da je portugalski trg zaradi vseh teh dejavnikov bolj zaprt kot primerljivi trgi v drugih državah.
(116)
Konkurent št. 2 meni, da ocena upoštevnega trga ne bi smela biti omejena na raven prejšnje rafinerije, ampak bi morala vključevati tudi distribucijske kanale in prodajne poti (na drobno in na debelo). Naložbeni projekt bo povečal proizvodnjo za 2,5 milijona ton na leto, s čimer bo Portugalsko preoblikoval v državo z letnim presežkom 1,6 milijona ton dizelskega goriva, k temu pa je treba prišteti še 0,5 milijona ton biodizelskega goriva na leto iz rafinerije v Sinesu.
- Trgovina na debelo in drobno
(117)
Glede na poročilo organa se ta raven trgovine obravnava kot druga raven v strukturi distribucije dizelskega goriva. Cena dizelskega goriva bo odvisna od nakupne cene v rafineriji ali od uvoza, k čemur so dodani stroški skladiščenja, in od prodajne marže.
(118)
Konkurent št. 2 meni, da Petrogal konkurira tudi na ravni distribucije, pri čemer ima jasno konkurenčno prednost: kakršna koli pomoč, dodeljena za zmanjšanje stroškov Petrogala v proizvodnji dizelskega goriva, bi okrepila njegov sedanji prevladujoč položaj na portugalskem trgu (51 % na trgu na debelo in 37 % na trgu na drobno).
(119)
Konkurent št. 2 meni, da bi moral biti upoštevni geografski trg kvečjemu iberski trg. Upoštevni geografski trg je lahko samo na ravni EGP, če uvoz dizelskega goriva učinkovito konkurira z dizelskim gorivom, rafiniranim na Portugalskem (pri čemer se sicer domneva, da pri vstopu ni nobenih pravnih ali gospodarskih ovir).
(120)
Pomoč za naložbo bo vplivala na Petrogalove konkurente na iberskem trgu, saj so rafinerije, ki so v Španiji, izvedle podobne naložbe (z zelo podobnimi strateškimi cilji) brez pomoči.
(121)
Če se trgovini na debelo in na drobno obravnavata kot del upoštevnega proizvodnega trga, je Petrogalov tržni delež na nacionalnih in lokalnih trgih precej večji od 25-odstotnega praga, določenega v odstavku 68 Smernic, zato pomoč ne sme biti dodeljena.
(122)
Konkurent št. 2 meni, da so z vidika dobave veleprodajni trgi z bencinom in dizelskim gorivom zelo zgoščeni (tržni delež prvih štirih akterjev na trgu je več 95-odstoten), kot je v svojem poročilu navedel portugalski organ, pristojen za konkurenco.
(123)
Predviden Petrogalov delež veleprodajnega trga z dizelskim gorivom na Portugalskem glede na količino znaša med 35 % in 45 %. Konkurent št. 2 meni, da bo naložbeni projekt povečal proizvodno zmogljivost za 2,5 milijona ton, Petrogal pa bo lahko s tem projektom in v povezavi z ostalimi, h katerim se je zavezal, zadovoljil domače povpraševanje na portugalskem trgu z dizelskim gorivom ter prav tako izvozil skoraj 2 milijona ton dizelskega goriva v sosednje države (Španijo in Francijo).
4.10.2 Pripombe, predložene v dopisu z dne 10. septembra 2010 kot odgovor na zahtevo Komisije za predložitev informacij z dne 4. avgusta 2010
(124)
Konkurent št. 2 navaja, da na sektorski ravni ni vzpostavljene referenčne stopnje donosa, saj imajo podjetja svojo lastno ciljno stopnjo, ciljne stopnje pa se lahko razlikujejo glede na značilnosti vsakega naložbenega projekta. Konkurent št. 2 navaja seznam petih rafinerij, ki so se zavezale k izvajanju podobnih naložbenih projektov, ki brez državne pomoči skupno znašajo več kot 6 milijard EUR.
(125)
Konkurent št. 2 poudarja, da so zmogljivosti skladiščenja in zmogljivosti pristanišč omejene. Zato odpremljanje na Portugalsko poteka v manjšem obsegu, kar vodi v višje stroške distribucije, ki vplivajo na končne marže pri prodaji na drobno in debelo.
(126)
Konkurent št. 2 v zvezi s skladišči navaja, da lastnik (kot je Petrogal) običajno uporablja objekte v lastne namene. V primerih, ko skladišča pripadajo tretji strani, je zaradi veljavnih dolgoročnih pogodb, ki so že podpisane z drugimi udeleženci na trgu, na razpolago malo prostora za skladiščenje.
(127)
Konkurent št. 2 meni, da je Petrogal s svojo prodajno ceno dizelskega goriva v prednostnem položaju v primerjavi s svojimi konkurenti, in sicer za približno 3 do 5 USD/tono zaradi svojega prevladujočega položaja v zvezi s skladišči.
5. PRIPOMBE PORTUGALSKE
5.1 Pripombe na sklep o začetku postopka
(128)
Portugalska popravlja navedbo, in sicer, da je sestanek med portugalskimi organi in službami Komisije potekal 11. marca 2009. Portugalska podrobno navaja, da naložbeni projekt ni nadomestilo ali projekt nadgradnje; gre za projekt preoblikovanja, ki uvaja učinkovito spremembo postopka rafiniranja, da bi bolje služil naraščajočemu povpraševanju po dizelskem gorivu. Portugalska dodaja, da bo EIB zagotovila finančna sredstva in da bo pomoč v obliki odbitka davka odobrena z letom 2011. Portugalska tudi meni, da opredelitev naložbenega projekta kot ad hoc pomoč ne sme voditi do zaostritve pravil ocenjevanja. Pogodba o naložbenem projektu in pogodba o pomoči, sklenjeni med Portugalsko in upravičencem, sta dejansko odvisni od pozitivne odločitve Komisije. Ker so bili naložbeni projekt in pogodbi o pomoči Komisiji predloženi že v obdobju priglasitve, Portugalska predlaga predložitev upravnega dopisa (z naložbenim projektom in pogodbama o pomoči s strani 8 sklepa o začetku postopka kot prilogo k navedenemu upravnemu dopisu), v katerem se navede začetek veljavnosti navedenih pogodb.
5.1.1 Pripombe v zvezi z naložbenim projektom
(129)
Portugalska meni, da naložbeni projekt predstavlja začetno naložbo, ki spada v naslednje kategorije: širitev obstoječe ustanove ali bistvena sprememba proizvodnega procesa.
(130)
Po mnenju Portugalske bosta nova vakuumska destilacijska enota in nova enota za hidrokreking omogočili proizvodnjo večje količine dizelskega goriva in s tem prilagoditev proizvodnje dizelskega goriva potrebam na trgu. Taka prilagoditev ni mogoča z obstoječo konfiguracijo sistema rafinerij, ki omogoča zelo malo prožnosti pri preusmeritvi proizvodnje od bencina k dizelskemu gorivu.
(131)
Nova vakuumska destilacijska enota in enota za viskoredukcijo v Matosinhosu, nova enota za hidrokreking v Sinesu ter prvotne, že obstoječe enote za rafiniranje bodo delovale istočasno. Zato Portugalska naložbeni projekt obravnava kot širitev proizvodnega sistema z bistveno spremembo proizvodnega procesa.
(132)
Portugalski organi pojasnjujejo, da bo nova konfiguracija procesa okrepila operativne in funkcionalne dopolnilne povezave med tema dvema rafinerijama: vakuumsko plinsko olje [ ] se bo prevažalo iz Matosinhosa v Sines, težka nafta [ ] pa se bo prevažala iz Sinesa v Matosinhos. Naložbeni projekt se izvaja v celostnem sistemu rafinerij: rafineriji v Sinesu in Matosinhosu sta neločljivo povezani, zlasti za optimizacijo proizvodnje dizelskega goriva. Izpolnjeno ni le geografsko merilo („neposredna geografska bližina“). Ker je naložbeni projekt tehnično, funkcionalno in strateško nedeljiv (32), bi bila delitev projekta na dva dela umetna.
5.1.2 Pripombe v zvezi z opredelitvijo trga in zadevnih proizvodov
(133)
Portugalska meni, da sta zadevna proizvoda dizelsko gorivo in težka nafta, pri čemer je dizelsko gorivo gospodarsko gonilo naložbe, težka nafta pa tehnološko neizogiben stranski proizvod proizvodnje v Sinesu.
(134)
Težka nafta, proizvedena v preurejenih rafinerijah, bo v domači rabi, tj. v Petrogalovi proizvodnji aromatov v Matosinhosu, in bo nadomeščala uvoz (katerega 92 % ne izvira iz EU). Naložbeni projekt bo povečal samo proizvodnjo težke nafte v Sinesu (za [200-250] kiloton na leto) (33). Povečana proizvodnja težke nafte v Sinesu bo nadomestila količino, ki se trenutno uvaža v Matosinhos, in se ne bo prodajala tretjim stranem.
(135)
Portugalska je pojasnila, da se nobena naložba v rafinerijo v Matosinhosu ne navezuje na posebne enote, ki predelujejo težko nafto v reformer, tj. polizdelek za proizvodnjo aromatov (in sicer naftnih derivatov), in posledično predelavo reformerja v naftne derivate (ki se po tržnih cenah na trgu prodajo drugi generaciji petrokemične industrije) v Petrogalovem obratu za proizvodnjo aromatov v Matosinhosu. Cena reformerja, ki se zaračuna obratu za proizvodnjo aromatov, bo ostala nespremenjena, saj je indeksirana na [10-20] % paritete uvoza nafte in [80-90] % paritete izvoza bencina.
(136)
Portugalska svoj upoštevni nacionalni trg obravnava kot odprt in konkurenčen ter brez ovir v trgovini. Cene dizelskega goriva temeljijo na ceni surove nafte in stroških rafiniranja. Rafinerije konkurirajo uvozu. Portugalska kot upoštevni geografski trg šteje severozahodno Evropo.
(137)
V prejšnjih sklepih Komisije je navedeno, da je nafta proizvod, ki se trži na mednarodni ravni, upoštevni proizvodni trg pa je vsaj Zahodna Evropa.
(138)
Na ravni skupine (kar ne vključuje številk družbe ENI, ker na iberskem trgu ne izvaja dejavnosti rafinerij ali prodaje na drobno, indeks Herfindahl-Hirschman (HHI) pa kaže nizko raven koncentracije na evropski ravni) je tržni delež na regionalni ravni manj kot 25-odstoten.
5.1.3 Pripombe v zvezi s projektom v okviru evropske, nacionalne in regionalne strategije
(139)
Portugalska poudarja, da je naložbeni projekt skladen s strateškimi cilji, sprejetimi na nacionalni ali evropski ravni. Povečanje proizvodnje dizelskega goriva (ki se ocenjuje na [1-3] milijone ton/leto od leta 2011) bo omogočilo boljšo uporabo obdelovalne zmogljivosti nacionalnega sistema rafinerij. Omogočilo bo boljše uravnavanje ponudbe in povpraševanja ter preprečilo resno pomanjkanje dizelskega goriva in zmanjšalo presežek proizvodnje bencina.
(140)
Po mnenju Portugalske bo naložbeni projekt zmanjšal odvisnost od uvoza dizelskega goriva iz Rusije - kar je cilj, ki so ga sprejele Komisija (v svojem Drugem strateškem pregledu energetske politike iz leta 2008: akcijski načrt EU za varnost preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo (34)) in države članice.
(141)
Povpraševanje po dizelskem gorivu se je povečalo in se bo med letoma 2000 in 2025 še povečevalo, vendar se lahko rafinerije v svoji obstoječi obliki le delno prilagodijo razvoju povpraševanja brez večje naložbe v preoblikovanja. Petrogalova naložba predvideva povečano povpraševanje ter zmanjšuje odvisnost od uvoza in s tem povezana tveganja glede ponudbe.
(142)
Naložbeni projekt bo spodbudil zmanjšanje emisij v zrak, energetska učinkovitost objektov pa bo optimizirana. Predvideni ukrepi za racionalizacijo porabe energije omogočajo [ ]-odstotno zmanjšanje sedanje porabe energije v rafinerijah.
(143)
Ko se bo začela proizvodnja v preoblikovanih rafinerijah, se bo obdeloval enak tovor, vendar z bistveno večjo zmogljivostjo za pretvorbo, z nižjo porabo energije in z manjšimi emisijami.
(144)
Po mnenju Portugalske je učinek na onesnaženost zraka bistvenega pomena, saj bo naložbeni projekt zmanjšal emisije rafinerij iz nespremenljivega vira ter s tem prispeval k doseganju regionalnih in nacionalnih ciljev glede kakovosti zraka.
(145)
Pomen naložbenega projekta je na regionalni ravni priznan pod pogojem, da vključuje tudi uvedbo zemeljskega plina v portfelj goriv rafinerij ter pri zamenjavi sedanjega obrata za pridobivanje pare z enoto za soproizvodnjo toplote in električne energije.
(146)
Koristi za okolje se lahko na nacionalni ravni ocenijo glede na prispevek k doseganju ciljev, zastavljenih v nacionalnem programu za zmanjšanje emisij onesnaževal žveplovega dioksida in dušikovih oksidov (35).
(147)
Naložbeni projekt bo izboljšal kakovost dizelskega goriva in posledično zmanjšal emisije onesnaževal iz vozil. Naložbeni projekt bo pozitivno vplival tudi na biološke dejavnike (živalske in rastlinske vrste) in na pokrajino.
5.1.4 Pripombe v zvezi s prispevkom k regionalnemu razvoju
(148)
Glede na lokacijo v dveh manj razvitih regijah, v katerih je brezposelnost visoka, Portugalska poudarja pomemben prispevek naložbenega projekta k regionalnemu razvoju. Obe regiji sta območji, upravičeni po členu 107(3)(a) Pogodbe, pri čemer glede na portugalsko karto regionalnih pomoči standardni zgornji meji regionalne pomoči za velika podjetja znašata 40 % (za Sines v regiji Alentejo) in 30 % (za Matosinhos v regiji Norte. Obe regiji sta regiji konvergenčnega cilja (kot je določeno v regionalni politiki EU), katerih BDP na prebivalca je manjši od 75 % evropskega povprečja.
(149)
Portugalska meni, da sta rafineriji v Sinesu in Matosinhosu temeljna stebra regionalnega gospodarstva. Portugalska pričakuje, da bo imel naložbeni projekt zelo pozitiven vpliv na zaposlenost ter, bolj splošno, na gospodarsko strukturo regij Norte in Alentejo.
(i) Sines
(150)
Rafinerija v Sinesu se nahaja v regiji Alentejo, tj. regiji, katere BDP je 6 % nižji od državnega povprečja. Za regijo sta značilna zmanjšana gostota podjetij in primanjkljaj naprednih storitev za podporo razvoju in inovacije. V tretji četrtini leta 2009 je stopnja brezposelnosti znašala 10,2 %, kar je 0,4 % nad državnim povprečjem, do tretje četrtine leta 2010 pa se je povečala na 11,6 % (0,7 % nad državnim povprečjem).
(ii) Matosinhos
(151)
Rafinerija v Matosinhosu se nahaja na območju Oporto regije Norte. Regija Norte je trenutno najrevnejša portugalska regija na ravni NUTS II (nomenklatura statističnih ozemeljskih enot), katere BDP na prebivalca je bil leta 2008 približno 20 % nižji od državnega povprečja. Stopnja gospodarske rasti regije je pod povprečjem EU in državnim povprečjem, poleg tega pa ima nizke ravni usposobljenih človeških virov. Stopnja brezposelnosti se je povečala z 11,6 % v tretji četrtini leta 2009 na 13,2 % v isti četrtini leta 2010, kar je znatno nad državnim povprečjem (9,8 % leta 2009 in 10,9 % leta 2010).
5.1.5 Delovna mesta in usposabljanje
(152)
Po mnenju Portugalske bo naložbeni projekt v operativni fazi ustvaril predvidenih 150 novih delovnih mest, neposredno povezanih z vodenjem obdelovalnih enot v obeh rafinerijah.
(153)
Razmerje med naložbenimi odhodki in številom ustvarjenih neposrednih delovnih mest kaže, da je sektor rafinerij kapitalsko zelo intenziven.
(154)
Naložbeni projekt ima velik potencial za ustvarjanje neposrednih delovnih mest, saj bodo nove enote povečale tehnološko zapletenost rafinerij in zahtevale več vzdrževalnih del. Zaradi podizvajalske politike rafinerij se bo povečala zahteva po zagotavljanju storitev specializiranih delavcev. Portugalska meni, da „bo imelo preoblikovanje enot za rafiniranje znaten vpliv na državno gospodarsko strukturo, zlasti na področju strojništva, elektrogospodarstva in gradbeništva. Ocenjuje se, da bo v najbolj obremenjenem obdobju gradnje v gradnjo obeh rafinerij vključenih približno 3 000 delavcev“ in „da bo glede na pričakovanja ustvarjenih približno 450 posrednih stalnih delovnih mest“. Ta delovna mesta zahtevajo kvalificirano osebje, ki je običajno plačano več, kot je povprečje na trgu, kar bo po pričakovanjih imelo znaten družbeni in gospodarski vpliv na okoliško skupnost, zlasti na območju Sinesa.
(155)
Portugalska je v zvezi s tem, ali je razmerje treh posrednih delovnih mest za vsako neposredno delovno mesto, predstavljeno za naložbeni projekt (in metodologija, ki se uporablja), upravičeno, odgovorila, da je treba navedeno razmerje primerjati s tistimi za druge naložbene projekte v istem sektorju. Portugalska s sklicevanjem na dva druga ukrepa državne pomoči, ki ju je odobrila Komisija (sklepa Komisije N 898/06 in N 899/06 za Repsol Polimeros in petrokemične projekte Artensa) (36), meni, da je razmerje med neposrednimi in posrednimi delovnimi mesti, predlagano za naložbeni projekt, konzervativnejše in bolj realistično kot razmerje za Repsol Polimeros (15 posrednih delovnih mest za vsako neposredno delovno mesto), čeprav sta oba projekta opuščena. Portugalska tudi ugotavlja, da so zneski za naložbeni projekt podobni tistim iz projekta Artensa, ki je izhodiščni projekt (popolnoma nov). Portugalska upošteva tudi merilo, ki ga je v zvezi z naftno industrijo določila družba z omejeno odgovornostjo HSB Solomon Associates: PEI (indeks učinkovitosti osebja). Ta kazalnik prikazuje število delovnih ur na EDC (ekvivalent zmogljivosti destilacije), kar na splošno pomeni število delovnih mest, ustvarjenih na obdelan sodček surove nafte. V zadnjem razpoložljivem poročilu (številke iz leta 2008) je svetovni indeks upravičenca znašal [50-70], kar je primerljivo z vrednostjo 113,7 za povprečje iz študije in 206,8 za povprečje južne in srednje Evrope. To odraža število delavcev, ki so notranje vključeni v rafinerijo, [ ], in obstoj skupine podpornih dejavnosti na podlagi zunanjih storitev, ki se stalno izvajajo. Portugalska meni, da to opiranje na zunanje storitve zagotavlja ustvarjanje posrednih delovnih mest in upravičuje pričakovanje večjega pokritja posrednih delovnih mest z neposrednimi delovnimi mesti v zadevi Artensa. Zato Portugalska meni, da je ta strategija v projektu Repsol Polimeros v primerjavi s sklepoma Komisije iz te uvodne izjave pretirana (minimalen izkoristek notranjih virov in maksimalen izkoristek zunanjih virov). Zadeva Artensa kaže nasprotno, in sicer ravnovesje pri izkoriščanju notranjih in zunanjih virov. Portugalska meni, da je predlagano razmerje 3 : 1 skladno z razmerjem rafinerij in pravilno odraža stopnjo zunanjega izvajanja Petrogalovih dejavnosti (kot na področju vzdrževanja).
(156)
Portugalska v poznejši ugotovitvi to izjavo okrepi s citiranjem novejšega dokumenta (37), ki ga je izdala Komisija in ki bi po mnenju Portugalske prikazal razmerje med 4 : 1 in 6 : 1: „Čeprav industrija neposredno zaposluje samo 100 000 ljudi v EU, se lahko šteje, da je tudi od 400 000 do 600 000 delovnih mest neposredno odvisnih od rafinerij EU.“ V istem dokumentu je v opombi 41 navedenih „nadaljnjih 600 000 delovnih mest v logistiki in trženju“, kar bi omogočalo celo razmerje 12 : 1.
(157)
Portugalska je med formalnim postopkom preiskave v nadaljnjem dokumentu (analiza stroškov in koristi), ki ga je predložila Komisiji, količinsko opredelila število delovnih mest, zagotovljenih z naložbenim projektom, saj je bilo jasno, da bi Petrogal v hipotetičnem scenariju, ki ne bi vključeval naložbe, uvedel nekatere ukrepe za prestrukturiranje, kar bi vključevalo zmanjšanje delovne sile. Če se naložbeni projekt ne bi izvedel, „bi bilo skupno izgubljenih 1 240 delovnih mest: 150 neposrednih delovnih mest in 450 posrednih delovnih mest (neposredni rezultat projekta) poleg predvidene izgube 160 neposrednih delovnih mest in 480 posrednih delovnih mest zaradi ukrepov za zmanjšanje stroškov, ki bi se izvajali za soočanje z zmanjšanimi rafinerijskimi maržami rafinerij v njihovi sedanji obliki“.
(158)
Portugalska poudarja, da bo naložbeni projekt v glavnem zaposloval kvalificirane delavce, ki bodo plačani po [ ] povprečni plači na upoštevnem lokalnem trgu. Posledični družbeno-gospodarski učinek na okoliške skupnosti bo prispeval k razvoju drugih podjetij in dejavnosti. Zato bo naložbeni projekt koristil vzpostavitvi in prenovi infrastrukture ter objektov v regijah Oporto in Sines, s čimer bodo zagotovljeni pogoji, ki so v navedenih regijah potrebni za napredovanje v novo fazo v smislu kakovosti življenja in konkurenčnosti.
(159)
Portugalska v svojem odgovoru tudi poudarja, da „bo imel projekt s spodbujanjem ustanavljanja in razvoja lokalnih podjetij v obdobju gradnje znaten vpliv na državno gospodarsko strukturo. Ko bo projekt deloval v celoti, bo spodbujal razvoj novih podjetij na področju vzdrževanja, s čimer bo še naprej utrjeval regionalno dinamiko“. Zato „bo Petrogal s to spodbudo pomagal uravnavati konkurenčnost manj razvitih regij v zvezi z nacionalnim povprečjem. Ne nazadnje bo projekt pozitivno vplival tudi na poslovanje v regiji Alentejo in na njeno izpostavljenost tujim trgom“.
(160)
Poleg tega se pričakuje, da bo imel naložbeni projekt s povečanjem pretoka surovin in proizvodov predelovalnih dejavnosti med tema dvema rafinerijama zelo pozitiven učinek na pristaniško infrastrukturo v Sinesu in Leixõesu (38), in sicer z bistvenim povečanjem njene dejavnosti in izkoristka ter s tem tudi njenih poslovnih prihodkov.
(161)
Portugalska tudi meni, da Petrogal predvideva, da obdobje izkoriščanja v okviru naložbenega projekta ne bo trajalo manj kot 30 let, kar kaže na dolgoročno zavezanost k regionalnim, nacionalnim in evropskim ciljem.
(162)
Naložbeni projekt bo prispeval tudi h krepitvi potenciala regionalnega človeškega kapitala. Za usposabljanje uslužbencev, vključenih v naložbeni projekt, bodisi na novo zaposlenih ali sedanjih uslužbencev, bodo ustvarjene strukture za poklicne kvalifikacije in usposabljanje v sodelovanju z višjo tehnično šolo Alentejo Litoral (39) v poslovnem centru Industrijskega in logističnega območja Sinesa (40) (ZILS).
(163)
Glede povezav s projekti raziskav in razvoja ter sodelovanja z univerzami Portugalska navaja, da ti dve rafineriji predstavljata regionalna razvojna centra v smislu raziskav in usposabljanja. Po mnenju Portugalske se od naložbenega projekta pričakuje, da bo imel pozitiven vpliv in potencial za pritegnitev novih sporazumov med Petrogalom in izobraževalnimi centri na področju znanosti in inženirstva.
(164)
Portugalska pojasnjuje razmerje med naložbo in številom ustvarjenih delovnih mest, ki bi pokazalo celotno razumnost deleža, pri čemer se zlasti upošteva, da je sektor rafinerij kapitalsko zelo intenziven ter zahteva visoko kvalificirano delo in visoke ravni naložb v usposabljanje kvalificirane delovne sile. Podobno je Komisija odobrila razmerja med visokimi zneski pomoči na ustvarjeno delovno mesto v projektih Repsol Polimeros in Artensa (41).
(165)
Portugalska je po zahtevi Komisije po predložitvi analize stroškov in koristi ter ocene projekta, primerljive z oceno, ki se zahteva za velike projekte, ki so sofinancirani s strukturnimi skladi (42), predložila dokument, ki je bil v glavnem usmerjen v količinsko opredelitev družbenih in gospodarskih koristi, ki izhajajo iz naložbenega projekta. Ta dokument kaže na gospodarski učinek, ki je posledica pozitivnih prispevkov naložbe, kot so: plačljiv davek projekta; neposredna zaposlitev (davki); posredna zaposlitev (davki); pomoč za brezposelnost, ki je ni bilo treba izplačati; davek na potrošnjo (DDV); prihranki emisij CO2 pri prevozu in v industrijskih sektorjih; obresti v obrestih zunanjega dolga portugalske vlade, ki jih ni bilo treba izplačati; tovor in ležarina (davki); dodaten prihodek za pristanišče Leixões; ter podpora za razvoj lokalne skupnosti.
(166)
Lokalne koristi naložbenega projekta so davek na potrošnjo (DDV), dodaten prihodek za pristanišče Leixões in podpora za razvoj lokalne skupnosti (katerih skupna neto sedanja vrednost znaša 49 milijonov EUR), medtem ko se ostale koristi odražajo na nacionalni ravni (katerih skupna neto sedanja vrednost znaša 454 milijonov EUR) ter koristijo celotnemu državnemu gospodarstvu in se lahko zato le delno pripišejo zadevnima regijama. Ob predpostavki, da je ta državna korist sorazmerno razširjena po portugalskih regijah glede na njihovo gospodarsko težo, saj sta regiji Norte in Alentejo leta 2007 predstavljali 34,8 % portugalskega nacionalnega BDP, skupna regionalna korist (katere neto sedanja vrednost znaša 195 milijonov EUR) bistveno presega strošek pomoči, odobrene za naložbeni projekt (katerega neto sedanja vrednost znaša 121 milijonov EUR).
5.1.6 Pripombe v zvezi z nujnostjo pomoči
(167)
Portugalska je poudarila, da je pomoč učinkovito in odločno pripomogla k Petrogalovi odločitvi, da investira, saj je bilo treba zagotoviti njegovo donosnost. Upravni odbor družbe Galp je 5. marca 2008 odobril naložbeni projekt po tem, ko je od državnih organov prejel pismo o upravičenosti, izdano 23. januarja 2007. Prva zaveza k naročilu opreme sega nazaj do 14. marca 2008, in sicer v čas po podpisu pogodb o pomoči s portugalsko vlado dne 10. marca 2008.
(168)
Naložbeni projekt se brez pomoči ne bi izvedel, saj njegova donosnost ne bi bila upravičena.
(169)
Upravni odbor družbe Galp je leta 2001 odločil proti predhodnemu načrtu za nadgradnjo rafinerije v Matosinhosu, saj je bil donos naložbenega kapitala (ROCE) projekta nižji od tehtanih povprečnih stroškov kapitala (WACC) družbe Galp Energia za njen sektor rafinerij.
(170)
Upravni odbor družbe Galp je leta 2005 ponovno proučil strateško priložnost za izvedbo projekta preoblikovanja zadevnih rafinerij. Po interni preučitvi nadomestnih naložbenih projektov je bil marca 2008 upravnemu odboru v odobritev predložen projekt preoblikovanja rafinerij v Sinesu in Matosinhosu. Notranja stopnja donosa, povezana s preverjeno naložbo v višini [ ] milijonov EUR, je bila izračunana po [8-10] % brez kakršne koli spodbude, in sicer [ ] odstotnih točk nad tehtanimi povprečnimi stroški kapitala družbe Galp Energia za postopke rafinerije (določene na [7-9] %).
(171)
Odločitev upravnega odbora družbe Galp iz marca 2008 je temeljila na naslednji analizi občutljivosti notranje stopnje donosa (IRR) naložbenega projekta:
Preglednica 3
S pomočjo
neto sedanja vrednost
[100-150] milijonov EUR
stopnja donosa/IRR
[9-11] %
Brez pomoči
neto sedanja vrednost
[1-50] milijonov EUR
stopnja donosa /IRR
[8-10] %
Vir: GALP
(172)
Glede na posvetovanja izvršnega odbora družbe Galp Energia z dne 10. januarja 2008 so tehtani povprečni stroški kapitala in notranja „minimalna stopnja donosa“ podjetja (premija za tveganje, dodana stroškom kapitala (43)) za področje oskrbe, rafiniranja in logistike znašali [7-9] % oziroma [10-12] %.
(173)
Portugalska je navedla, da so bili tehtani povprečni stroški kapitala in notranja minimalna stopnja donosa, ki jih je določila družba Galp Energia, v skladu z običajno prakso v sektorju rafinerij in da uporabo teh gospodarskih meril splošno priznavajo vsa velika podjetja v tem sektorju. Portugalska je v podporo tem izjavam Komisiji predložila preglednico, ki je bila leta 2010 pripravljena z gospodarsko družbo Citigroup, gospodarsko družbo Bloomberg in s pomočjo borznoposredniških raziskav, v kateri je predstavljena primerjava tehtanih povprečnih stroškov kapitala pomembnih podjetij, ki poslujejo v sektorju.
(174)
Portugalska trdi, da je odločitev za naložbo bila in ostaja skladna s prakso in običajnimi zahtevami glede donosnosti, ki jih upravičenec zahteva pri vseh svojih projektih. Za oceno donosnosti se poleg pojma tehtanih povprečnih stroškov kapitala kot dodatno merilo uporablja minimalna stopnja donosa. Napovedi prihodnjih denarnih tokov običajno niso nezmotljive. V povezavi z napovedjo denarnih tokov vedno obstaja (tveganje) negotovosti; bolj kot so med seboj časovno oddaljeni, večja je verjetnost, da je ocena groba in vsebuje napake. Najpogostejši način obravnave negotovosti je, da se k stroškom kapitala doda premija za tveganje (tehtani povprečni stroški kapitala) in da se njena stopnja uporablja kot minimalna stopnja donosnosti, ki se zahteva za naložbo (minimalna stopnja donosa). Razlika med vrednostjo minimalne stopnje donosa in vrednostjo tehtanih povprečnih stroškov kapitala je zato dodaten dobiček, ki se pričakuje pri odločanju glede izvedbe naložbe, saj upošteva dodatno tveganje iz napovedanih prihodnjih denarnih tokov. Portugalska trdi, da vključitev minimalne stopnje donosa v analizo in odločitev za naložbene projekte družbe Galp Energia obstajata od leta 2002. Tega leta je bilo ugotovljeno, da so minimalna stopnja donosa, ki velja za projekt, tehtani povprečni stroški kapitala, povišani za [1-5] odstotnih točk (ot). Družba Galp Energia se je leta 2006 odločila, da bo izračunala minimalno stopnjo donosa na nekoliko drugačen način, in sicer: namesto da bi k tehtanim povprečnim stroškom kapitala dodala [1-5] ot, se je odločila, da poveča tehtane povprečne stroške kapitala za [10-50] % (tehtani povprečni stroški kapitala2006 + minimalna stopnja donosa2006 = [1,1-1,5] × tehtani povprečni stroški kapitala2006). Ta nova merila so bila posledica notranjega razmišljanja, da je glede na različne stopnje tehtanih povprečnih stroškov kapitala vsakega gospodarskega sektorja uporaba odstotkov na osnovo ustreznejša in skladnejša od uporabe absolutne vrednosti. Portugalska je kot nadaljnjo obrazložitev Komisiji predložila različne tehtane povprečne stroške kapitala in minimalne stopnje donosa, ki jih je družba Galp Energia uporabljala med letoma 2002 in 2006 za vsak gospodarski sektor: oskrba in rafiniranje, trženje naftnih derivatov, izkoriščanje in proizvodnja, plin in električna energija.
(175)
Ker je raven odstopanja pri naložbi še vedno bistvena v tej fazi tehničnega razvoja (osnovno tehnično projektiranje), Portugalska trdi, da glede na mednarodno priznane standarde za tovrstne projekte upravni odbor družbe Galp Energia tako pomembnega projekta s stopnjo donosa, ki je tako blizu tehtanim povprečnim stroškom kapitala, ni obravnaval kot donosnega, saj bi bil lahko njegov donos zlahka manjši od zadevne referenčne vrednosti.
(176)
Vendar bi ob upoštevanju odobritve davčne spodbude v naložbenem projektu donos naložbenega projekta znašal [9-11] %, kar se je glede na strateško naravo naložbenega projekta obravnavalo kot sprejemljiva najnižja vrednost za začetek in odobritev izvajanja obveznosti z dobavitelji opreme.
(177)
Portugalska je predložila seznam nadomestnih naložbenih projektov, ki bi jih lahko Petrogal izvajal v času, ko se je sprejemala odločitev o projektu. Zaradi omejitve dostopnih finančnih sredstev za novi instrument več gospodarskih območij družbe Galp Energia med seboj konkurira za navedena omejena sredstva, pri čemer se izvaja stroga politika izbire.
(178)
Če se pogodba o pomoči s portugalsko državo ne bi podpisala in se naložbeni projekt ne bi izvedel, bi se konkurenčnost obeh rafinerij sčasoma poslabšala. Če se naložbeni projekt ne bi izvajal, bi se po mnenju Portugalske izkoristek zmogljivosti rafinerij zmanjšal na [80-90] %, kar bi ustrezalo padajočemu trendu tržnega povpraševanja po bencinu in kurilnem olju (študije predvidevajo bistveno zmanjšanje povpraševanja med letoma 2008 in 2020, pri čemer naj bi upad povpraševanja znašal od [20-30] % do [40-50] %). Rafineriji bi ohranili le zelo omejeno rafinerijsko maržo. Za izboljšanje tega stanja bi se izvedel drastičen program prestrukturiranja, ki bi vključeval ukinjanje delovnih mest.
(179)
Ker je Komisija dvomila, da upravni odbor družbe Galp Energia pri svoji odločitvi ni upošteval sprememb v poslovnem okolju, je od Portugalske zahtevala, naj predloži podrobno analizo hipotetičnega scenarija, ki ne vključuje naložbenega projekta. Portugalska je bila pozvana, naj v ta namen predloži IRR naložbenega projekta, pri čemer se upoštevata morebitna donosnost rafinerij, če se naložbeni projekt ne bi izvedel, in zmanjšanje rafinerijskih marž.
(180)
Hipotetični scenarij Portugalske je povzet v preglednici 4:
Preglednica 4
Poslovni primer
Nova končna vrednost naložbe
S pomočjo
neto sedanja vrednost
[200-250] milijonov EUR
[150-200] milijonov EUR
stopnja donosa/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Brez pomoči
neto sedanja vrednost
[100-150] milijonov EUR
[100-150] milijonov EUR
stopnja donosa/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Po mnenju Portugalske „dejstvo, da je lahko projekt zelo pomemben za podjetje, tudi iz strateškega vidika, ne pomeni, da je edini projekt ali nesporen projekt, če IRR ne izpolni najmanjših sprejemljivih zahtev“ (kot je bilo leta 2001).
5.2 Stališča Portugalske o pripombah tretjih strani
(182)
Portugalska poudarja visoko raven udeležbe različnih strani (občin, zvez ter sektorskih in industrijskih združenj) in navaja vse pripombe, ki podpirajo vrednost naložbenega projekta v smislu regionalnega razvoja in energetske učinkovitosti.
5.2.1 Stališča o pripombah konkurentov št. 1 in št. 2
(183)
Ob dopolnitvi vloge z dne 21. januarja 2010 Portugalska pojasnjuje, da je trg za pogon v vakuumu zelo nestanoviten in ne nudi potrebne stabilne zaloge vakuumskega plinskega olja, ki je potreben za poganjanje hidrokrekerja, ki je enake velikosti, kot tisti v Sinesu. Portugalska v zvezi s proizvodnjo ostankov v hidrokrekerju potrjuje, da je skoraj nepomembna, saj bo hidrokreker uporabljal tehnologijo iso-krekinga.
(184)
Portugalska ponovno poudarja, da bo naložbeni projekt spodbudil regionalni razvoj v manj razvitih regijah (ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest, usposabljanje delavcev, ekonomija obsega, prenosi tehnologije, učinki prelitja itd.) tudi v že obstoječih rafinerijah, to dejstvo pa podpirajo tudi vse prejete pozitivne pripombe. Prav tako poudarjajo strateški pomen in okoljsko vrednost naložbenega projekta, s čimer nasprotujejo pripombam, v skladu s katerimi je zaposlitev edina regionalna korist.
(185)
V zvezi s preglednico, ki jo je pripravila tretja stran, in sicer konkurent št. 1, ki je primerjal razmerje „pomoč na ustvarjena delovna mesta“ v drugih regionalnih projektih ad hoc pomoči (glej uvodno izjavo 89), je Portugalska poudarila, da ne vključuje drugih projektov v rafinerijah ali kateri koli drugi kapitalsko intenzivni industriji. Zato se naložbeni projekt ne sme primerjati s tistimi, predstavljenimi v preglednici, ampak naj se primerja s pomočjo za velike naložbene projekte v istem gospodarskem sektorju (glej sklepa Komisije z dne 10. julija 2007 o državni pomoči N 898/06 - Repsol Polimeros in z dne 10. julija 2007 o državni pomoči N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, kjer bi bilo razmerje „pomoč/ustvarjena delovna mesta“ v obsegu, ki je primerljiv s Petrogalovim projektom).
(186)
Podobno se lahko pridobijo enakovredni podatki, če se razmerje „posredna delovna mesta/neposredna delovna mesta“ primerja s primerljivimi projekti (kot so projekti, navedeni v uvodni izjavi 185).
(187)
Portugalska ponovno poudarja, da je upravni odbor družbe Galp Energia naložbeni projekt potrdil (marca 2008) po tem, ko je od portugalskih organov (januarja 2007) prejel pisno potrdilo, da je ta upravičen do pomoči. Zato je bila pomoč pogojno odobrena (potrebna je bila zlasti potrditev s strani Komisije) pred začetkom dela na projektu. Potem ko je Petrogal podpisal prvi pogodbi o pomoči, je bilo marca 2008 izvedeno prvo naročilo podjetju.
(188)
Portugalska zavrača pripombe tretjih strani, v skladu s katerimi naj bi se Petrogal že odločil, da začne z izvajanjem naložbenega projekta leta 2006.
(189)
Portugalska priznava, da so bile študije izvedljivosti opravljene že pred sprejetjem končne odločitve. Čeprav so take informacije vsekakor potrebne, da upravni odbor družbe Galp sprejme odločitev, to ne pomeni, da je upravni odbor družbe Galp odločitev že sprejel.
(190)
Portugalska trdi, da se naložbeni projekt brez pomoči ne bi izvedel.
(191)
Portugalska pojasnjuje, da je bila IRR naložbenega projekta nezadostna v primerjavi z ravnjo tveganja in privlačnostjo drugih projektov ([ ]), ki so ključnega pomena za razvoj družbe Galp Energia. Iz tega sledi, da se izvajanje naložbenega projekta brez pomoči ne bi nadaljevalo.
(192)
Portugalska iz pripomb, prejetih od tretjih strani, sklepa, da upoštevni geografski trg ni portugalski trg, ampak vsaj iberski trg.
(193)
Portugalska navaja, da Petrogalovi tržni deleži za dizelsko gorivo (na ravni prejšnje rafinerije, maloprodajni in veleprodajni ravni) ne bodo nikoli presegli 25 %, če je upoštevni geografski trg omejen na Iberski polotok ali pa je širši.
(194)
Portugalska ponovno navaja, da naložbeni projekt ne bo v nobenem primeru vplival na trg dizelskega goriva na debelo in drobno, saj je cena na ravni prejšnje rafinerije določena pod tržnimi pogoji: Petrogal se prilagaja cenam. Če ne bi bilo tako, bi njegove stranke zlahka prešle k uvozu, saj po mnenju Portugalske pri uvozu dizelskega goriva iz drugih držav članic ni nobenih ovir (tehničnih, tarifnih, logističnih (44) itd.). Uvozne zahteve Portugalske so skladne z zahtevami EU.
(195)
Portugalska je predložila številke iz agregatnih podatkov o uvozu dizelskega goriva (po morju in po kopnem) na Portugalskem.
Preglednica 5
Uvoz in izvoz dizelskega goriva
Leto
2006
2007
2008
2009
UVOZ
skupaj (kilotone)
638
776
1 011
1 478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Drugi
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
IZVOZ
skupaj (kilotone)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Drugi
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Vir: DGEG (poševni tisk) in Petrogalovi podatki.
(196)
Poleg tega ima Portugalska dovolj skladiščne zmogljivosti: zagotovila je podatke, ki kažejo, da so različni udeleženci na trgu izbrali različne strateške možnosti (naložba v skladiščno zmogljivost ali najem objektov) ter da sta obe možnosti možni in donosni. Glavni udeleženci na trgu kljub priložnostim, ki so se pojavile na trgu, niso povečali svoje skladiščne zmogljivosti, kar kaže na to, da njihovi viri skladiščenja zadostujejo za podporo njihovih dejavnosti trženja. Portugalska navaja, da je skupen uvoz dizelskega goriva stalno naraščal, izvoz pa se je malo zmanjšal. Vzrok za to sta stalna rast trga in naraščajoč primanjkljaj v lokalni proizvodni zmogljivosti. Vendar številke iz leta 2009 odražajo učinek nesreče v rafineriji v Sinesu, ki je za več tednov omejila delovanje rafinerije in proizvodnjo. Udeleženci na trgu so morali v navedenem letu povečati svoj uvoz, s čimer so dokazali obstoj nadomestnih možnosti dobave.
(197)
Uvoz dizelskega goriva na Portugalsko je leta 2009 predstavljal 27,2 % skupne porabe dizelskega goriva v navedenem letu. V predhodnih letih je povprečna vrednost uvoza dizelskega goriva v povezavi z letno porabo dizelskega goriva na Portugalskem (približno 5,4 milijona ton) znašala okoli 14 %.
(198)
Portugalska zato portugalski trg dizelskega goriva obravnava kot odprt in konkurenčen trg, kjer obstajajo ugodni pogoji za trgovino, cene pa temeljijo na cenah surove nafte in stroških rafiniranja ter so določene z drugačno možnostjo uvoza po cenah agencije Platts.
(199)
Portugalska v zvezi s težko nafto meni, da je trg vsaj EGP, saj je nafta proizvod, ki se trži na mednarodni ravni.
6. OCENA UKREPA POMOČI
6.1 Obstoj državne pomoči
(200)
V skladu s členom 107(1) Pogodbe, razen če Pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(201)
Pomoč Portugalske Petrogalu se izvede v obliki odbitka davka. Zato se lahko pomoč obravnava kot pomoč, ki jo dodeli država članica in ki izhaja iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(202)
Pomoč se dodeli enemu podjetju, tj. Petrogalu, in je zato selektivna.
(203)
Pomoč se dodeli za naložbo, ki bo povečala proizvodnjo dizelskega goriva in težke nafte. Ker sta navedena proizvoda predmet trgovine med državami članicami, bo ukrep verjetno vplival na trgovino med državami članicami. Pomoč, dodeljena Petrogalu, bo podjetje razbremenila stroškov, ki bi jih običajno moralo nositi samo. Posledično bo imel Petrogal korist od gospodarske prednosti v primerjavi s konkurenti. Ker se na tak način daje prednost Petrogalu in njegovi proizvodnji, pomoč izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco.
(204)
Zato Komisija meni, da pomoč pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(205)
Ob ugotovitvi, da pomoč pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, je treba proučiti, ali je ukrep združljiv z notranjim trgom.
6.2 Zakonitost ukrepa pomoči
(206)
Portugalska je s priglasitvijo pomoči pred začetkom izvajanja spoštovala obveznost priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.
6.3 Pravna podlaga za oceno
(207)
Ker je cilj pomoči spodbujanje regionalnega razvoja, so podlaga za ocenjevanje združljivosti pomoči z notranjim trgom Smernice in zlasti določbe iz oddelka 4.3 Smernic v zvezi z velikimi naložbenimi projekti ter merila za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte, ki so določena v Sporočilu o podrobni oceni, razen če formalni postopek preiskave pokaže, da pragi, določeni v odstavku 68(a) (v nadaljnjem besedilu: test tržnega deleža) in odstavku 68(b) (v nadaljnjem besedilu: test povečanja zmogljivosti in test tržne učinkovitosti) Smernic, niso bili preseženi.
(208)
Komisija mora izvesti svojo oceno v treh korakih:
-
prvič, oceniti mora združljivost s splošnimi določbami Smernic,
-
drugič, preveriti mora, ali test tržnega deleža ter test povečanja zmogljivosti in test tržne učinkovitosti v skladu z odstavkom 68(a) in (b) (v nadaljnjem besedilu: testi iz odstavka 68(a) in (b)) dejansko niso opravljeni,
-
tretjič, glede na rezultat ocene iz drugega koraka lahko preide na izvajanje podrobne ocene.
6.4 Združljivost s splošnimi določbami Smernic - preverjanje pomislekov, izraženih v sklepu o začetku postopka
(209)
Komisija je preverila, ali je bila dodeljena pomoč skladna s splošnimi določbami Smernic. Ta ocena je privedla do naslednjih ugotovitev:
(210)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali naložbeni projekt pomeni začetno naložbo ali se lahko obravnava kot nadomestna naložba.
(211)
Komisija je upoštevala pripombe Portugalske, predstavljene v uvodnih izjavah 130 in 131, da naložbe vodijo do širitve obstoječe ustanove in bistvene spremembe v celotnem proizvodnem procesu obstoječe ustanove ter da se lahko naložba zato obravnava kot začetna naložba, kot je določeno v odstavku 34 Smernic.
(212)
Nova enota za vakuumsko destilacijo in enota za viskoredukcijo v Matosinhosu ter nova enota za hidrokreking v Sinesu bodo delovale sočasno s prvotnimi, že obstoječimi enotami za rafiniranje; zato naložbeni projekt ne predstavlja nadomestitve, ampak širitev proizvodnega sistema. Poleg tega bo naložbeni projekt preoblikoval rafineriji, s čimer jima bo zagotovil nove tehnološke infrastrukture za predelavo težjih frakcij surove nafte v bencin in dizelsko gorivo.
(213)
Konkurent št. 1 ne ugovarja opredelitvi naložbe kot začetne naložbe, vendar meni, da naložba predstavlja zgolj širitev obstoječe ustanove.
(214)
Posledično Komisija ugotavlja, da naložbeni projekt predstavlja začetno naložbo v smislu odstavka 34 Smernic, zato so pomisleki glede obravnavanja naložbenega projekta kot začetne naložbe odpravljeni.
(215)
Komisija je v sklepu o začetku postopka dvomila, da so bile izpolnjene zahteve po formalnem spodbujevalnem učinku, ki veljajo za ad hoc pomoč, iz odstavka 38 Smernic. Komisija je izrazila pomisleke zlasti glede tega, ali bi lahko pisno potrdilo Portugalske, da je naložbeni projekt, pod pridržkom natančne preveritve, izpolnil pogoje upravičenosti, določene v shemi (45), nadomestilo zahtevano pismo o nameri.
(216)
Odstavek 38 Smernic določa: „Treba je zagotoviti, da ima regionalna pomoč resničen spodbujevalni učinek za naložbe, ki drugače ne bi bile izvedene v območjih, ki prejemajo pomoč. Zato je lahko pomoč dodeljena v okviru shem pomoči samo, če je upravičenec predložil vlogo za pomoč in je nato organ, odgovoren za upravljanje sheme, pred začetkom dela na projektu pisno potrdil, da projekt, pod pridržkom natančne preveritve, načeloma izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene v shemi. […] V primeru ad hoc pomoči mora pristojni organ pred začetkom dela na projektu izdati pismo o nameri dodelitve pomoči, pogojeno z odobritvijo pomoči s strani Komisije. Če se delo začne, preden so izpolnjeni pogoji iz tega odstavka, celoten projekt ne bo upravičen do pomoči.“
(217)
„Začetek dela“ je v opombi 40 Smernic opredeljen kot začetek gradbenih del ali prvo zavezujoče naročilo opreme.
(218)
Komisija je upoštevala naslednje dejanske informacije, ki jih je predložila Portugalska:
-
Petrogal je 22. januarja 2007 zaprosil za pomoč,
-
Portugalska je 23. januarja 2007 načeloma potrdila upravičenost projekta pomoči,
-
portugalski svet ministrov je 6. marca 2008 odobril pomoč, vendar mora pomoč odobriti Komisija in Petrogal pred letom 2011 (ko bo naložba končana) ne bo upravičen do pomoči,
-
Petrogalov upravni odbor je 8. marca 2008 odobril prehod na naročila opreme,
-
prvo zavezujoče naročilo je bilo oddano 14. marca 2008. Gradbena dela naložbe so se dejansko začela izvajati novembra 2008 v Sinesu in januarja 2009 v Matosinhosu.
(219)
Portugalska meni, da so pogodbi o pomoči, podpisani 10. marca 2008 med Portugalsko in Petrogalom, in objava resolucij Sveta ministrov, sprejetih 6. marca 2008, v portugalskem uradnem listu (46) vsaj enakovredne pismu o nameri ter se morajo obravnavati kot dokaz formalnega spodbujevalnega učinka, ki je močnejši od pisma o nameri, ki se zahteva na podlagi odstavka 38 Smernic.
(220)
Zato Komisija ugotavlja, da so pomisleki glede formalnega spodbujevalnega učinka odpravljeni.
(221)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke v zvezi s prispevkom naložbe k regionalnemu razvoju. Komisija je v zvezi s tem dvomila tudi o nujnosti pomoči ter poudarila, da „nepotrebna pomoč verjetno ne bo prispevala k regionalnemu razvoju in bo morda povzročila nesprejemljivo izkrivljanje konkurence“ (47).
(222)
Konkurenta št. 1 in št. 2 sta navedla, da bi Petrogal nadaljeval z izvajanjem naložbenega projekta tudi brez pomoči. Po njunem mnenju gre za produktivno naložbo, ki jo iz gospodarskega vidika narekuje neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem po dizelskem gorivu ter priložnostjo dostopa do težje in cenejše surove nafte. Vsi udeleženci na trgu v Evropi v svojih rafinerijah izvajajo podobne naložbe brez državne pomoči.
(223)
Zato je treba oceniti, ali mora imeti pomoč resničen spodbujevalni učinek na izvajanje naložbe, ki se v nasprotnem primeru v teh dveh regijah prejemnicah pomoči ne bi izvedla, in ali bi se naložbeni projekt izvedel v vsakem primeru. Komisija mora v zvezi s tem ugotoviti, ali je pomoč spremenila Petrogalovo obnašanje tako, da bi v zadevnih regijah izvedel dodatno naložbo.
(224)
Zdi se, da je bila strateška odločitev za izvedbo naložbe sprejeta leta 2006. To se kaže v dokumentu, ki ga je družba Galp Energia objavila oktobra 2006 (48). Kot je navedeno v letnem poročilu družbe Galp Energia za leto 2006, je upravni odbor 23. januarja 2007 (49) in 5. marca 2008 (tj. po tem, ko je od državnih organov prejel pismo o upravičenosti z dne 23. januarja 2007) sprejel sklep o izvršbi v zvezi z naložbenim projektom. Upravni odbor je 14. marca 2008 sprejel operativno odločitev za naročilo prve opreme, povezane z naložbenim projektom.
(225)
Portugalska je trdila, da Petrogal pred letom 2008 zaradi svoje nezadostne finančne donosnosti ni začel z izvajanjem naložbe ter da je upravni odbor družbe Galp sprejel končno odločitev, da bo nadaljeval z izvajanjem naročil opreme in gradbenih del šele po tem, ko bo portugalska vlada sprejela ustrezno resolucijo Sveta ministrov.
(226)
Portugalska trdi, da je bila razpoložljivost državne pomoči odločilnega pomena pri Petrogalovi odločitvi za naložbo. Naložbeni projekt bi bil brez pomoči opuščen. Petrogal bi izvedel nadomestni načrt prestrukturiranja, da bi svoje dejavnosti rafinerij prilagodil spremenjenemu trgu in pogojem za oskrbo s surovo nafto. Poleg tega bi se razpoložljiva finančna sredstva porabila za naložbo v nadomestne projekte, ki ne sodijo v okvir dejavnosti rafinerij.
(227)
Portugalska je predložila Petrogalove dokumente, ki vsebujejo analizo pričakovane IRR naložbenega projekta, stroške kapitala (tehtane povprečne stroške kapitala) in seznam možnih nadomestnih naložb, ki bi jih lahko družba Galp Energia izvedla z razpoložljivim kapitalom.
(228)
Komisija meni, da so bili dokumenti, ki so bili 23. januarja 2007 in 5. marca 2008 predloženi upravnemu odboru družbe Galp, odločilnega pomena pri oceni nujnosti pomoči, saj je odločitev odbora temeljila na teh dokumentih.
(229)
Po navedbah Portugalske je bila po izračunih, ki so bili leta 2008 predloženi upravnemu odboru družbe Galp, IRR naložbenega projekta brez pomoči [8-10]-odstotna. Navedena IRR bistveno presega Petrogalove [7-9]-odstotne tehtane povprečne stroške kapitala.
(230)
Vendar Portugalska pojasnjuje, da so odločitve upravnega odbora družbe Galp Energia temeljile na pristopu minimalne stopnje donosa, ki je bil uveden že leta 2002. Minimalna stopnja donosa oz. najnižja sprejemljiva stopnja donosa (MARR) je najnižja stopnja donosa pri projektu, ki jo je nosilec odločitev pripravljen sprejeti pred začetkom izvajanja projekta glede na tveganje in oportunitetne stroške pri odrekanju drugim projektom. Druga izraza, ki se uporabljata za „minimalno stopnjo donosa“, sta „presečna stopnja“ in „referenčna stopnja“.
(231)
Od leta 2006 je bila minimalna notranja stopnja donosa za dejavnosti rafinerij določena na [110-150] % tehtanih povprečnih stroškov kapitala, tj. na [10-12] %. Običajno ne bi bila sprejeta odločitev, da se naložba izvede, če izračunana IRR ne bi presegla tega praga. V tem primeru pomoč povečuje IRR za [1-3] odstotne točke, tj. z [8-10] % na [9-11] %, kot je prikazano v preglednici 3 v uvodni izjavi 171 za izračune, ki so bili leta 2008 predloženi upravnemu odboru. Čeprav pomoči prilagojena IRR ostaja znatno pod minimalno notranjo stopnjo donosa, je upravni odbor družbe Galp dodatno varnostno rezervo, ustvarjeno s pomočjo, obravnaval kot zadostno za končno odobritev naložbenega projekta.
(232)
Minimalna stopnja donosa je instrument, ki ga podjetja uporabljajo v primerih odločanja, ki vključujejo visoke ravni tveganja, zato se lahko razlikuje glede na tveganje, povezano s projektom. Na minimalno stopnjo donosa lahko vpliva tudi valuta, v kateri se ta izračunava: na valutnih območjih z visokimi stopnjami inflacije je minimalna stopnja donosa višja kot na območjih, kjer so cene stabilne.
(233)
Pri odločitvah o državni pomoči na področju regionalne pomoči se doslej ni uporabljal pojem „minimalne stopnje donosa“ pri odločanju o vprašanjih glede nujnosti in spodbujevalnega učinka pomoči. Prav tako pojem „minimalne stopnje donosa“ ni omenjen v Sporočilu o podrobni oceni. Vendar se je pojem „minimalne stopnje donosa“ že uporabljal v omejenem številu odločitev o državni pomoči (kot npr. v Sklepu Komisije z dne 23. februarja 2011 o državni pomoči N 204/10 - Švedska - Pomoč za raziskave in razvoj hčerinskemu podjetju Volvo Aero za Trent XWB ICC, ki še ni objavljen v UL), ki so bile večinoma sprejete na podlagi Okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (50) za projekte z visokimi ravnmi tveganja.
(234)
Portugalska poudarja, da je za naložbeni projekt značilnih več tveganj, ki upravičujejo uporabo pristopa minimalne stopnje donosa. Naložbeni projekt je največja produktivna naložba na Portugalskem doslej. Izvajanje naložbenega projekta bo trajala več let. Stroške za naložbeni projekt je izjemno težko oceniti: Portugalska je predložila številke, ki kažejo, da so bile prvotne ocene stroškov dejansko močno presežene. Ker je naložbeni projekt zastavljen na daljši rok, je zelo težko izvesti dolgoročne napovedi rafinerijskih marž, zlasti v razmerah, v katerih naj bi tradicionalne avtomobile z motorjem z notranjim izgorevanjem dolgoročno nadomestili električni in drugi avtomobili.
(235)
Empirična študija (51) iz leta 2006, v kateri je bilo analiziranih več kot 100 samoovrednotenih minimalnih stopenj donosa (večinoma za severnoameriška podjetja), poroča o 14,1-odstotni povprečni minimalni stopnji donosa ter o absolutni razliki med tehtanimi povprečnimi stroški kapitala in minimalno stopnjo donosa za 5 odstotnih točk, tj. približno 155 % tehtanih povprečnih stroškov kapitala. Ob upoštevanju navedenih informacij minimalna stopnja donosa, ki sta jo uporabila Petrogal in družba Galp Energia za sektor rafinerij, na prvi pogled ni previsoka.
(236)
Komisija glede na te elemente ter zlasti ob upoštevanju posebnih značilnosti sektorja in tega primera (in sicer pomembnosti vključenih tveganj glede na razsežnost naložbenega projekta in njegovo dolgoročno obdobje koriščenja) meni, da se minimalna stopnja donosa lahko upošteva pri sprejemanju odločitve o tem, ali je bila pomoč kot spodbuda za izvajanje naložbenega projekta potrebna ali ne.
(237)
Konkurenta št. 1 in št. 2 sta potrdila, da ni nobene sektorske referenčne stopnje za dejavnosti rafinerij. Vendar je konkurent št. 1 navedel, da bi 10-odstotno referenčno stopnjo (tj. stopnjo donosa) obravnaval kot zadostno za izvedbo naložbenega projekta. Komisija ugotavlja, da je navedena 10-odstotna referenčna stopnja zelo podobna IRR po pomoči, ki je bila leta 2008 predložena upravnemu odboru družbe Galp in je znašala [9-11] %. Zato Komisija meni, da pomoč ne presega zneska, ki bi ga konkurent obravnaval kot nujnega za dosego sprejemljive IRR.
(238)
Tako se zdi, da ukrep pomoči približuje izračunano IRR Petrogalovi minimalni stopnji donosa in referenčni stopnji, ki jo navaja konkurent št. 1. IRR po pomoči ne presega niti Petrogalove minimalne stopnje donosa niti konkurentove referenčne stopnje, kar kaže, da pomoč ni bila previsoka. Samo dejstvo, da je bila odločitev, da se naložba izvede, sprejeta leta 2008 v razmerah, ko je bila pomoči prilagojena IRR še vedno znatno nižja od razglašene minimalne stopnje donosa, ne zadostuje za dvom o pomembnosti minimalne stopnje donosa. Iz prejšnjih izjav upravnega odbora družbe Galp je razvidno, da se je zavedal strateškega pomena naložbenega projekta pri zaustavljanju zmanjševanja rafinerijskih marž. Čeprav minimalna stopnja donosa ni bila dosežena v celoti, je navedeni strateški element očitno zadostoval za utemeljitev omejenega odstopanja od minimalne stopnje donosa.
(239)
Zato Komisija meni, da je bila pomoč potrebna kot spodbuda za naložbo in ni presegla za to potrebnega zneska. Zato v zvezi s tem ni v celoti upravičeno trditi, da so vsi udeleženci na trgu v Evropi izvedli podobne naložbe v svoje rafinerije brez državne pomoči. Komisija je, na primer, analizirala druge ukrepe pomoči za podobne naložbe. To je veljalo zlasti za Sklep Komisije N 283/2004 (52) o enoti za destilacijski hidrokreking.
(240)
Komisija je v sklepu o začetku postopka s sklicevanjem na odstavek 10 Smernic izrazila pomisleke v zvezi s prispevkom pomoči in naložbenega projekta k regionalnemu razvoju, pri čemer je poudarila omejeno število (tj. 150) ustvarjenih delovnih mest v primerjavi z zneskom pomoči (tj. 160 milijonov EUR), ter v zvezi s tem, ali je pričakovani prispevek k regionalnemu razvoju dejansko nadomestil sektorske učinke pomoči.
(241)
Komisija ugotavlja, da znesek pomoči na ustvarjeno delovno mesto dejansko znatno presega raven pomoči na ustvarjeno delovno mesto iz prejšnjih nedavnih primerov ad hoc pomoči (glej uvodno izjavo 89), kar je poudaril tudi konkurent št. 1. Zaradi nezadostnega regionalnega prispevka, ki je temeljil na številu ustvarjenih delovnih mest, je bilo sprejetih več negativnih sklepov (53).
(242)
Portugalska priznava, da je znesek pomoči na ustvarjeno neposredno delovno mesto zelo visok; vendar je to pojasnjeno s kapitalsko intenzivnostjo naložbenega projekta, kar je značilno za naložbe v sektorju: Komisija je v preteklosti odobrila individualno priglasljive sheme pomoči za ta sektor s še višjimi zneski pomoči na ustvarjeno delovno mesto (54). Portugalska meni, da je treba poleg pomoči na neposredno delovno mesto upoštevati tudi druge dejavnike, kot so pomen ustvarjanja posrednih delovnih mest in začasnih delovnih mest ter drugi s tem povezani vidiki.
(243)
Komisija je v prejšnjih sklepih vedno upoštevala ustvarjanje neposrednih delovnih mest. Poleg tega se je v številnih sklepih upoštevalo ustvarjanje posrednih delovnih mest (55).
(244)
Portugalska je sprva trdila, da bi vsako ustvarjeno (ali ukinjeno) neposredno delovno mesto ustvarilo tudi tri posredna delovna mesta. Razmerje 3 : 1 je bilo utemeljeno s sklicevanjem na druge portugalske primere v isti gospodarski panogi (56), v katerih je Komisija v preteklosti sprejela podobna ali višja razmerja. Možnost ustvarjanja posrednih delovnih mest izhaja iz vzdrževalnih dejavnosti, ki so verjetno tržna niša, ki bo imela od projekta največ koristi. To bi bil učinek povečane tehnološke zapletenosti rafinerij, ki bo povzročila oddajanje storitev v podizvajanje, ki zahteva vedno večjo specializiranost zaposlenih in tehnikov.
(245)
Portugalska je svoj argument okrepila s sklicevanjem na nedaven delovni dokument Komisije o petrokemičnem sektorju (57), v katerem navaja, da se lahko kljub temu, da industrija neposredno zaposluje samo 100 000 ljudi v EU, šteje, da je tudi od 400 000 do 600 000 delovnih mest neposredno odvisnih od rafinerij EU. V istem dokumentu je v opombi 41 navedenih nadaljnjih 600 000 delovnih mest v logistiki in trženju. Na podlagi navedenih trditev se lahko upraviči razmerje, ki je večje od 3 : 1, tj. 4 : 1 do 6 : 1, ob upoštevanju ustvarjanja delovnih mest v logistiki in trženju pa celo razmerje 12 : 1.
(246)
Portugalska je tudi navedla, da bi Petrogal v nasprotnem scenariju „brez pomoči in brez projekta“ prestrukturiral svoji rafineriji in zmanjšal število delavcev, s čimer bi bilo ukinjenih 160 neposrednih delovnih mest. Zato bi morala Komisija v svoji oceni prispevka pomoči k regionalnemu razvoju upoštevati 310 ustvarjenih ali ohranjenih (58) neposrednih delovnih mest ter približno 930 (59) do 3 720 posrednih delovnih mest, ki naj bi izhajala iz naložbenega projekta, kar bi omililo previsok znesek pomoči na neposredno delovno mesto.
(247)
Poleg tega je Portugalska poudarila, da naložbeni projekt pomeni največjo enotno naložbo, ki je bila kdaj koli izvedena na Portugalskem, in bo v fazi gradnje ustvaril 3 000 začasnih delovnih mest v zadevnih regijah.
(248)
Poleg tega se je Komisija v prejšnjih sklepih (60) o odobritvi ad hoc regionalne pomoči sklicevala na pomen naslednjih dejavnikov:
-
povečanje dohodkov zaposlenih (ustvarjanje bolje plačanih neposrednih in posrednih delovnih mest),
-
socialna blaginja v regiji (z izboljšanimi okoljskimi in življenjskimi razmerami, sponzorstvom lokalnih dogodkov),
-
okrepitev potenciala človeškega kapitala (z usposabljanjem, izobraževanjem, doktorskimi programi),
-
prispevek k raziskavam in razvoju, tehnologiji ter prenosu znanja in izkušenj (kot posledica nadgraditvene naložbe),
-
povečana dejavnost podizvajalcev v zadevnih regijah,
-
boljše izkoriščanje obstoječe zmogljivosti pristanišč.
Navedeni dejavniki so zagotovo pozitivni elementi, ki bi se lahko upoštevali pri oceni prispevka pomoči in naložbenega projekta k regionalnemu razvoju na Portugalskem.
(249)
Tako se Portugalska in več zainteresiranih strani v svojih pripombah sklicujejo na druge pomembne prispevke k regionalnemu razvoju v smislu vpliva na družbo in okolje, intenzivnejšega usposabljanja ter protokolov z visokošolskimi ustanovami.
(250)
Portugalska se je sklicevala tudi na razvoj oskrbovalne verige in vpliv gradnje novih enot na nacionalno gospodarsko strukturo, kar bo vplivalo na dela nizke in visoke gradnje ter sklop strojništva. To je gotovo pozitiven učinek, vendar je bodisi samo začasen ali pa splošne narave (glej uvodno izjavo 154).
(251)
Komisija upošteva trajne pozitivne učinke prelitja naložbenega projekta v teh regijah, kot jih je predstavila Portugalska. Zlasti pričakovani dolg obstoj rafinerij (pričakuje se, da bosta delovali vsaj 30 let), pozitiven vpliv na sklepanje podizvajalskih pogodb, znaten obseg usposabljanja ter število protokolov s šolami in univerzami kažejo na pomen rafinerij v zadevnih regijah. Četudi je velik del navedenih pozitivnih učinkov prelitja že prisoten kot posledica dolgega obstoja rafinerij, se je mogoče strinjati, da naložbe vsekakor krepijo vlogo Petrogalove prisotnosti tako v Sinesu kot na območju Oporto.
(252)
Portugalska je predložila tudi analizo stroškov in koristi projekta pomoči. Cilj analize stroškov in koristi je, da preseže analizo donosnosti projekta s strani vlagatelja ter da upošteva vse (znižane) socialne stroške in koristi, ki izhajajo iz projekta. Glede na to analiza stroškov in koristi količinsko opredeljuje pričakovane koristi, pri čemer vključuje vrednost davkov iz neposrednega in posrednega zaposlovanja, prispevek za brezposelnost, ki ga ni bilo treba izplačati (z ohranjanjem delovnih mest), vrednost davkov na potrošnjo, dodaten prihodek za pristanišče Leixões ter neposredno podporo za lokalne skupnosti itd.
(253)
V analizi stroškov in koristi je bilo ugotovljeno, da je pomoč zelo koristna za Portugalsko. Seveda geografski obseg analize stroškov in koristi presega regiji Norte in Alentejo, ki sta neposredno povezani z naložbenim projektom. Vendar bosta regiji Norte in Alentejo v primeru, če bo državna korist sorazmerno prenesena na zadevni regiji glede na njuno ustrezno gospodarsko težo, deležni 34,8-odstotne nacionalne koristi.
(254)
Portugalska je prav tako poudarila, da sta pomoč in iz nje izhajajoča naložba pozitivno vplivali na druga področja politike in ne samo na regionalni razvoj. Portugalska je vztrajala pri strateškem pomenu naložbenega projekta na nacionalni ravni in pomenu glede varnosti oskrbe z energijo v Evropi. Navedeni koristni učinki vključujejo zmanjšano odvisnost od uvoza, odziv na naraščajoče povpraševanje po dizelskem gorivu, izboljšanje energetske učinkovitosti obeh rafinerij ter pozitiven vpliv na okolje. Navedenih argumentov ni mogoče upoštevati pri oceni prispevka pomoči k regionalnemu razvoju.
(255)
Čeprav je na prvi pogled očitno, da je znesek pomoči na ustvarjeno delovno mesto nesorazmeren, pozitivni posredni učinki (posredna delovna mesta, učinki prelitja, ustvarjanje delovnih mest z visokim dohodkom, okrepitev človeškega kapitala, izboljšanje socialne blaginje) kažejo na regionalni prispevek k regijama Alentejo in Norte, ki ga ni mogoče zanemariti. Zato Komisija svoj prvotni dvom glede prispevka pomoči k regionalnemu razvoju šteje za odpravljenega.
(256)
Poleg tega nadaljnje uvodne izjave o uporabi odstavka 68(a) in (b) kažejo, da so negativni sektorski učinki pomoči omejeni, saj trgi, na katere se nanaša naložbeni projekt, ne delujejo slabše, tj. niso v absolutnem ali relativnem upadu. Poleg tega Petrogal nima visokega tržnega deleža na upoštevnem trgu na ravni prejšnje rafinerije, ki bi se lahko zlorabil s protikonkurenčnim obnašanjem. Nadomestitev uvoza težke nafte za proizvodnjo aromatov ima različne učinke na dobavitelje v EGP. Zato Komisija svoj prvotni dvom, da pričakovani prispevek k regionalni pomoči ni nadomestil negativnih sektorskih učinkov pomoči, šteje za odpravljenega.
(257)
V skladu z odstavkom 9 Smernic Petrogal ni podjetje v težavah v smislu Sporočila Komisije o Smernicah skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (61).
(258)
V skladu z odstavkom 39 Smernic je Petrogalov lastni prispevek k upravičenim izdatkom več kot 25-odstoten (glej uvodno izjavo 36).
(259)
V skladu z odstavkom 50 Smernic se upravičeni izdatki naložbenega projekta izračunajo na podlagi upravičenih naložbenih stroškov (glej uvodno izjavo 35).
(260)
V skladu z odstavki 71-75 Smernic se upoštevajo določbe o kumulaciji pomoči (glej uvodno izjavo 43).
(261)
V skladu z odstavkom 40 Smernic se pomoč dodeli pod pogojem, da Petrogal ohrani naložbeni projekt v zadevnih regijah za obdobje najmanj pet let po njegovem zaključku.
(262)
Zato Komisija meni, da je pomoč skladna s splošnimi določbami Smernic.
6.5 Združljivost z merili za velike naložbene projekte - preverjanje pomislekov, izraženih v sklepu o začetku postopka
(263)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali se lahko naložbeni projekt obravnava kot enoten naložbeni projekt v smislu odstavka 60 Smernic kljub dejstvu, da rafineriji nista v neposredni medsebojni geografski bližini.
(264)
Čeprav rafineriji nista v neposredni medsebojni geografski bližini, Portugalska meni, da med njima obstajajo močne gospodarske, funkcionalne in strateške povezave. Brez naložbe v vakuumsko destilacijsko enoto v Matosinhosu z njo povezana naložba v hidrokreker v Sinesu ne bi bila možna zaradi tveganja pogostih primanjkljajev na trgu vakuumskega plinskega olja (ki je potreben za poganjanje hidrokrekerja). Zato Portugalska meni, da sta rafineriji zaradi močnih funkcionalnih povezav ekonomsko nedeljivi.
(265)
Konkurent št. 1 temu pristopu nasprotuje, saj meni, da so osnovna sredstva naložbenega projekta ekonomsko deljiva.
(266)
V eni od pripomb tretjih strani, prejetih kot odgovor na sklep o začetku postopka, je bilo navedeno, da je povečanje proizvodnje težke nafte ključnega pomena za realizacijo naložbe skupine La Seda v Sinesu. Komisija je preverila, ali bi lahko naložba skupine La Seda skupaj z naložbo v Matosinhosu pomenila enoten naložbeni projekt. Portugalska je potrdila, da bo povečanje proizvodnje težke nafte namenjeno izključno interni uporabi Petrogala in da težka nafta ne bo prodana tretjim stranem. Zato Komisija ugotavlja, da naložbeni projekt z naložbenim projektom skupine La Seda ne pomeni enotnega naložbenega projekta.
(267)
Odstavek 60 Smernic se nanaša na naložbene projekte, ki so umetno razdeljeni na podprojekte, s čimer se je mogoče izogniti mehanizmu zmanjševanja, ki zmanjšuje največjo intenzivnost pomoči, ki se lahko uporablja za naložbene projekte nad 50 milijoni EUR. Komisija je v obravnavanem primeru potrdila, da je uporabljena intenzivnost pomoči (12,43 % neto sedanje vrednosti) manjša od največje intenzivnosti pomoči, ki bi se morala uporabiti, če bi se naložbeni projekt obravnaval kot enoten naložbeni projekt (14,28 % neto sedanje vrednosti), in je zato manjša od največje intenzivnosti pomoči, od katere bi lahko projekta, obravnavana ločeno, imela korist. Zato se je upoštevala največja intenzivnost pomoči tudi v primeru enotnega naložbenega projekta, Komisija pa ugotavlja, da ni treba sprejeti odločitve o tem, ali obravnavana projekta v Sinesu in Matosinhosu pomenita enoten naložbeni projekt kljub njuni geografski oddaljenosti, saj vprašanje ne vpliva na oceno združljivosti pomoči v okviru Smernic.
(268)
Izračun intenzivnosti pomoči iz odstavka 67 Smernic je odvisen od tega, ali se naložbeni projekt obravnava kot enoten naložbeni projekt ali kot dva ločena naložbena projekta. Če bi se v slednjem primeru naložbi na dveh lokacijah obravnavali ločeno, bi se pri izračunu intenzivnosti pomoči upoštevali dve različni zgornji meji regionalne pomoči, ki se uporabljata za Sines (40 %) in za Matosinhos (30 %).
(269)
Glede na priglasitev Portugalske skupni načrtovani upravičeni stroški za naložbeni projekt v nominalni vrednosti znašajo 1 058 934 146 EUR ([ ] EUR za naložbo v Sinesu in [ ] EUR za naložbo v Matosinhosu).
(270)
Neto sedanja vrednost naložbe v Sinesu znaša [ ] EUR za načrtovani znesek pomoči v višini [ ] EUR v neto sedanji vrednosti, kar pomeni, da intenzivnost pomoči za navedeno rafinerijo znaša 13,12 % bruto ekvivalenta dotacije (BED), kar je manj od prilagojene največje 15,94-odstotne intenzivnosti pomoči.
(271)
Neto sedanja vrednost naložbe v Matosinhosu znaša [ ] EUR za načrtovani znesek pomoči v višini [ ] EUR v neto sedanji vrednosti, kar pomeni, da intenzivnost pomoči za navedeno rafinerijo znaša 10,66 % bruto ekvivalenta dotacije (BED), kar je manj od prilagojene največje 14,68-odstotne intenzivnosti pomoči.
(272)
Komisija je v sklepu o začetku postopka preverila intenzivnost pomoči v obeh regijah, ki se razlikuje, in sicer je v Sinesu 40-odstotna in v Matosinhosu 30-odstotna, ter ponovno izračunala največjo intenzivnost pomoči tako, da je intenzivnosti pomoči, ki sorazmerno upoštevajo naložbo (v neto sedanji vrednosti) v ustrezni regiji, upoštevala pred skupno naložbo. Rezultat bi bila 37,18-odstotna intenzivnost pomoči, kar bi ustrezalo prilagojeni največji intenzivnosti pomoči v višini 14,21 %.
(273)
Tudi če bi se naložbeni projekt obravnaval kot enoten naložbeni projekt, bi neto sedanja vrednost skupnih naložbenih stroškov znašala 974 064 894 EUR. Skupna načrtovana pomoč bi v neto sedanji vrednosti znašala 121 091 314 EUR, kar pomeni, da bi intenzivnost pomoči znašala 12,43 % BED, kar bi bilo manj od predhodno izračunane prilagojene največje intenzivnosti pomoči v višini 14,21 %.
(274)
Ker bi bila intenzivnost pomoči v BED ob upoštevanju predpisov o zmanjšanju manjša od prilagojene največje intenzivnosti, Komisija meni, da je predlagana intenzivnost pomoči za naložbeni projekt skladna z odstavkom 67 Smernic.
(275)
Portugalska je zagotovila, da najvišji znesek pomoči in največja intenzivnost pomoči, kot sta določena v tem sklepu, ne bosta presežena niti v primeru, da se upravičeni izdatki povečajo ali zmanjšajo.
(276)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke v zvezi z nekaterimi vprašanji glede ocene pomoči v skladu s pravili iz odstavka 68(a) in (b) Smernic. Ta vprašanja so bila:
-
ali sta bila zadevna proizvoda iz naložbenega projekta izključno dizelsko gorivo in težka nafta, kot je trdila Portugalska, ali so bili vključeni tudi drugi proizvodi, povezani z rafiniranjem, glede na morebitno nadomestljivost proizvodov iz postopka rafinerije z vidika zalog in dejstvo, da se lahko težka nafta šteje za polizdelek v smislu odstavka 69 Smernic,
-
ali je upoštevni proizvodni trg na ravni prejšnje rafinerije tako za dizelsko gorivo kot za težko nafto, kot je trdila Portugalska,
-
ali mora biti upoštevni geografski trg za zadevne proizvode opredeljen na nacionalni ravni, regionalni ravni (Iberski polotok) ali ravni EGP,
-
ali je tržni delež upravičenca, Petrogala ter skupin Galp Energia in ENI, katerima pripada Petrogal, na katerem koli upoštevnem trgu več kot 25-odstoten (odstavek 68(a) Smernic),
-
ali je za vse zadevne proizvode proizvodna zmogljivost, ki jo je ustvaril naložbeni projekt, večja od 5 % katerega koli upoštevnega trga, izmerjenega s podatki o očitni porabi, ter ali je v tem primeru povprečna letna stopnja rasti očitne porabe zadevnega proizvoda v zadnjih petih letih pod povprečno letno stopnjo rasti BDP v EGP.
(277)
Komisija je v uvodnih izjavah 278 do 311 ponovno ocenila, ali so pragi testov iz odstavka 68(a) in (b) preseženi, in sicer zato, da bi se lahko odločila, ali je potrebna podrobna ocena naložbenega projekta. Prvič, pregledani so bili zadevni proizvodi in proizvodi, ki se štejejo za zadevne, v okviru naložbenega projekta. Drugič, opredeljeni so bili iz tega izhajajoči upoštevni proizvodni trgi. Tretjič, če se izvede ocena, se analizira tržna raven prejšnje rafinerije, prodaje na drobno ali prodaje na debelo. V uvodnih izjavah 312 do 344 sta vzpostavljena proizvodni trg in upoštevni geografski trg, nato pa je izvedena ocena zadevnega proizvodnega trga glede na Petrogalov zadevni tržni delež. Analiza je osredotočena na to, ali povečanje proizvodne zmogljivosti presega 5 % očitne porabe na zadevnem trgu EGP, kadar je rast očitne porabe zadevnih proizvodov v EGP prenizka.
(278)
Odstavek 69 Smernic določa: „Zadevni proizvod je ponavadi proizvod, ki zadeva naložbeni projekt. Če projekt zadeva polizdelek in pomemben del proizvodnje ni prodan na trgu, je lahko zadevni proizvod izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu.“ Opomba 64 iz navedenega odstavka določa, da je treba takrat, „kadar naložbeni projekt zajema proizvodnjo več različnih proizvodov, […] upoštevati vsakega od teh proizvodov“.
(279)
Komisija je v sklepu o začetku postopka dizelsko gorivo in težko nafto opredelila kot proizvoda, ki ju naložbeni projekt neposredno zadeva. Ker je Petrogalova proizvodnja naftnih derivatov očitno porabila celotno proizvodnjo težke nafte, so se kot zadevni proizvod šteli tudi naftni derivati. Komisija je sprejela tudi trditev Portugalske, da naložbeni projekt ni vplival na druge, s temi horizontalno povezane proizvode, proizvedene v rafinerijah (bencin, UNP, kurilno olje, letalsko gorivo in bitumen).
(280)
Komisija upošteva obrazložitev Portugalske, da rafinerije delujejo na podlagi dejavnosti proizvodnje več proizvodov, kjer se surovina, tj. surova nafta, predela v več polizdelkov (na primer težka nafta, vakuumsko plinsko olje) in končnih proizvodov (na primer bencin, dizelsko gorivo). Veliko polizdelkov se takoj ponovno uporabi v drugih fazah postopka rafiniranja kot surovina („feedstock“), medtem ko se ostali prodajo na trgu ali pa se uporabijo kot surovina za prvo generacijo petrokemične industrije, kot na primer težka nafta v proizvodnji aromatov. Dejavnost tehnične proizvodnje je odvisna zlasti od vrste uporabljene surove nafte (v zadevnih objektih se ne morejo obdelati vse vrste surove nafte) in natančne tehnične konfiguracije rafinerije. Rafinerija, katere cilj je v največji možni meri povečati dobiček, skuša optimizirati svoje dobičke v celotni paleti proizvodov, t. i. „rafinerijsko maržo“, in sicer s prilagajanjem proizvodnje različnih surovin, pri čemer se upoštevajo tehnične omejitve, ki so posledica delovanja proizvodnje (in vrste uporabljene surove nafte), ter cene surovin in proizvodnje. Vendar so možnosti za prilagoditev konfiguracije obstoječe rafinerije brez dodatnih naložb izjemno omejene.
(281)
Sektor rafinerij se v zadnjem desetletju sooča s strukturnimi spremembami. Lažje vrste surove nafte so vedno redkejše in se v vedno večji meri nadomeščajo s težjimi vrstami surove nafte. Hkrati tržno povpraševanje po dizelskem gorivu (kot vedno pogostejšem nadomestku za bencin kot pogonsko gorivo) hitro narašča. Nasprotno pa povpraševanje po kurilnem olju, ki se uporablja za proizvodnjo električne energije in v pomorskem prometu, upada in bo po pričakovanjih upadalo še naprej (ker se v te namene nadomešča z okolju prijaznejšimi tehnologijami). EU je neto uvoznica dizelskega goriva in izvoznica bencina (večinoma na trg ZDA, ki naj bi se po pričakovanjih zmanjšal).
(282)
Kot je pojasnila Portugalska in sta potrdila konkurenta št. 1 in št. 2, je gospodarsko gonilo naložbenega projekta po eni strani omogočiti rafinerijama obdelavo težjih vrst surove nafte in po drugi strani spremeniti njuno konfiguracijo na način, ki jima omogoča, da proizvedeta več dizelskega goriva in manj kurilnega olja.
(283)
Kot je opisano v oddelku 2.2, sta dizelsko gorivo in težka nafta proizvoda, ki ju naložbeni projekt neposredno zadeva. Naložbeni projekt bo dejansko povečal proizvodnjo dizelskega goriva (na račun kurilnega olja) in tudi proizvodnjo težke nafte, kar je po mnenju Portugalske neizogiben, tehnično povzročen stranski učinek. Komisija upošteva izjavo Portugalske, da naložbeni projekt ne vpliva na proizvode, proizvedene v rafinerijah (bencin, UNP, kurilno olje, letalsko gorivo in bitumen), ki so s temi horizontalno povezani.
(284)
Vendar je Komisija med formalnim postopkom preiskave potrdila, da bo naložba v Matosinhosu v novo vakuumsko destilacijsko enoto in novo enoto za viskoredukcijo privedla tudi do proizvodnje vakuumskega plinskega olja. Povečana proizvodnja dizelskega goriva se bo izvajala v Sinesu, kjer bo novo enoto za hidrokreking poganjalo vakuumsko plinsko olje, proizvedeno v rafinerijah v Matosinhosu in Sinesu. Posledično je treba vakuumsko plinsko olje šteti za proizvod, ki ga naložbeni projekt neposredno zadeva, saj se bo zaradi naložbenega projekta njegova proizvodnja v rafineriji v Matosinhosu znatno povečala.
(285)
Portugalska je zatrdila, da se bo vakuumsko plinsko olje uporabljalo izključno za poganjanje hidrokrekerja v Sinesu. Zato ga je treba obravnavati kot polizdelek za povečano proizvodnjo dizelskega goriva in se ne sme ocenjevati ločeno. Portugalska je tudi trdila, da se potrebna stabilna in zanesljiva dobava vakuumskega plinskega olja za poganjanje hidrokrekerja, ki je enake velikosti kot tisti v Sinesu, ne more zagotoviti z nakupom potrebnih količin na trgu. Razlog za to je zelo omejena velikost in precejšnja nestanovitnost odprtega trga za pogon na vakuum, tj. promptnega trga. Posledično dobave vakuumskega plinskega olja iz Matosinhosa v Sines ne izključujejo nobene morebitne dobave tretje strani.
(286)
Komisija sprejema dejstvo, da se vakuumsko plinsko olje obravnava kot polizdelek in da znaten del proizvedenega vakuumskega plinskega olja ni prodan na trgu (medtem ko niso izključene nobene morebitne dobave tretje strani). V tem primeru je mogoče ugotoviti, da je glede na novo vakuumsko destilacijsko enoto in novo enoto za viskoredukcijo v Matosinhosu zadevni proizvod izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu, kot določa odstavek 69 Smernic.
(287)
Komisija prav tako upošteva mnenje konkurenta št. 1, da bi se lahko ostanki hidrokrekinga šteli za proizvod, ki ga zadeva naložbeni projekt (glej uvodno izjavo 92). Ker je Portugalska pojasnila, da je proizvodnja teh ostankov zaradi uporabe tehnologije iso-krekinga skoraj nepomembna (glej uvodno izjavo 183), Komisija ostankov hidrokrekinga ne obravnava kot zadevni proizvod.
(288)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali sta bila dizelsko gorivo in nafta edina zadevna proizvoda, kar kaže na dejstvo, da se lahko nafta obravnava kot polizdelek v smislu odstavka 69 Smernic in da bi lahko bili naftni derivati proizvodi, ki se štejejo za zadevne in za katere bi se morda morali izvesti testi iz odstavka 68(a) in (b).
(289)
Portugalska je predložila naslednje obrazložitve:
-
izraz nafta zajema težko in lahko nafto; težka in lahka nafta nista nadomestljivi niti v njuni proizvodnji niti pri uporabi,
-
težka nafta je proizvod, ki se uporablja kot surovina v postopkih rafiniranja in v proizvodnji široke palete kemičnih proizvodov, ne samo v proizvodnji aromatov,
-
naložbeni projekt vodi do dodatne proizvodnje težke nafte v Sinesu: proizvodnja težke nafte v rafineriji v Sinesu se poveča za [200-250] kiloton na leto,
-
največji del težke nafte, proizvedene v rafineriji v Sinesu, se transportira v Petrogalovo rafinerijo v Matosinhosu, kjer se skupaj s težko nafto, uvoženo iz drugih držav, in težko nafto, proizvedeno v samem Matosinhosu (povprečno [650-700] kiloton v obdobju 2007-2009), predela v reformer (62). Skupna količina težke nafte, ki se v rafineriji v Matosinhosu porabi za proizvodnjo reformerja, znaša [1 000-1 050] ton (povprečje iz obdobja 2007-2009),
-
od skupne dodatne proizvodnje težke nafte v Sinesu, ki znaša [200-250] kiloton, se [100-150] kiloton transportira v Matosinhos (preostanek se ponovno uporabi kot surovina pri hidrokrekingu v Sinesu), da se nadomesti [100-150] kiloton uvožene težke nafte; uvožena količina, ki je pred naložbo znašala [250-300] kiloton, se zmanjša na [100-150] kiloton, tj. za [50-60] %,
-
leta 2009 je bilo 92 % težke nafte uvožene iz držav zunaj EGP, 8 % pa iz EGP (63),
-
naložbeni projekt ne spremeni lastne proizvodne zmogljivosti rafinerije v Matosinhosu pri proizvodnji težke nafte (povprečna proizvodnja v obdobju 2007-2009: [650-700] kiloton),
-
reformer je polizdelek za proizvodnjo aromatov,
-
naložba ne spremeni proizvodne zmogljivosti reformerja,
-
reformer, proizveden v Matosinhosu, se uporablja kot surovina v Petrogalovem obratu za proizvodnjo aromatov v Matosinhosu,
-
v obratu za proizvodnjo aromatov se proizvaja več vrst primarnih aromatov ali naftnih derivatov, zlasti benzen, toluen, ortoksilen, paraksilen in topila,
-
naložbeni projekt ne spremeni proizvodne zmogljivosti obrata za proizvodnjo aromatov (povprečna prodaja v obdobju 2007-2009: [400-450] kiloton) in načrtovana ni nobena širitev,
-
obrat za proizvodnjo aromatov je neodvisna poslovna enota; notranja cena za težko nafto je uvozna cena težke nafte in tako bo ostalo tudi po naložbi. Prodajna cena reformerja za obrat za proizvodnjo aromatov se izračuna z [10-20] % paritete uvoza nafte (CIF NEW) in [80-90] % paritete izvoza bencina (RBOB USA) ter stroški prevoza iz Sinesa do Porta, tako pa bo ostalo tudi po naložbi,
-
stroški surovin (težke nafte) so predstavljali približno [90-100] % skupnih proizvodnih stroškov proizvodnje aromatov. Dodatna proizvodnja težke nafte v Sinesu predstavlja približno 14 % skupne težke nafte, predelane v reformer,
-
primarni aromati se na trgu po tržnih cenah prodajajo petrokemični industriji; Petrogal, katerega tržni delež je manjši od [0-5] %, se prilagaja cenam na trgu aromatov EGP. Skupni promet Petrogalovega obrata za proizvodnjo aromatov je leta 2009 znašal približno [ ] milijonov EUR. Po končani naložbi bi [ ] % prometa (približno [ ] milijonov EUR na podlagi prometa iz leta 2009) izhajalo iz težke nafte, ki bi bila proizvedena v Sinesu.
(290)
Komisija ugotavlja, da konkurent št. 1 meni, da je težka nafta polizdelek in da bi naftni derivati kot zadevni proizvodi morali biti vključeni v oceno.
(291)
Za sprejetje odločitve o tem, ali je treba za naftne derivate izvesti teste iz odstavka 68(a) in (b), je potrebna razlaga besedila iz odstavka 69 Smernic. Odstavek 69 določa, da je zadevni proizvod izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu, če je proizvod iz naložbe polizdelek in pomemben del proizvodnje ni prodan na trgu. To besedilo se nanaša na primere, v katerih se izkrivljajoči učinek pomoči na konkurente na trgu polizdelkov ne občuti ali se občuti le delno in je prenesen na trg končnih proizvodov. Komisija na podlagi informacij o opredelitvi zadevnih proizvodov, ki jih je posredovala Portugalska, meni, da pomoč ne vpliva niti na proizvodne količine niti na proizvodne stroške niti na določanje cen s strani Petrogalovega obrata za proizvodnjo aromatov. Poleg tega je količina dodatno proizvedene težke nafte v Sinesu v primerjavi s skupno količino težke nafte, ki se porabi v proizvodnji reformerja, manj pomembna. Zato Komisija meni, da pomoč za naložbeni projekt ne vpliva na trge aromatov oziroma nanje vpliva le posredno v precej zanemarljivem obsegu (prek posrednega znižanja uvozne cene nafte, glej naslednji oddelek).
(292)
Zato Komisija meni, da za trge aromatov ni primerno izvesti testov iz odstavka 68(a) in (b).
(293)
Komisija hkrati meni, da lahko pomoč vpliva na trg nafte, če naložbeni projekt omogoča nadomestitev uvoza in dobavitelje prisili, da na trgu težke nafte poiščejo drugo tržišče. Zato je Komisija v zvezi s težko nafto kot zadevnim proizvodom izvedla teste iz odstavka 68(a) in (b).
(294)
Odstavek 69 Smernic podrobno določa, da zadevni proizvodni trg zajema zadevni proizvod in njegove nadomestke, ki jih tako obravnavajo potrošniki (zaradi lastnosti, cen in nameravane uporabe proizvoda) ali proizvajalec (zaradi prožnosti proizvodnih objektov).
(295)
Komisija v sklepu o začetku postopka zaradi težav pri dokončni opredelitvi seznama zadevnih proizvodov ni mogla ugotoviti, kateri je upoštevni trg za zadevne proizvode.
(296)
Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da s strani potrošnikov ni bilo nobenih nadomestkov dizelskega goriva. Vendar so na strani ponudbe obstajali pomisleki glede nadomestljivosti v proizvodnji dizelskega goriva, saj bi lahko prožnost proizvodnih objektov s spremembo konfiguracije rafinerij privedla do proizvajanja drugih vrst proizvodov (v glavnem bencina).
(297)
Da bi odpravila te dvome, je Portugalska trdila, da se je sklep Komisije o združljivosti (64), ki ga je citirala Komisija, nanašal na drugačen kontekst, v okviru katerega je bilo neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgih bencina in dizelskega goriva precej manj pomembno kot je dandanes, zaradi česar je bila raven prožnosti na ravni prehoda med proizvodnjo navedenih proizvodov še vedno na razpolago. Vendar so bile po mnenju Portugalske z letom 2000, ko je povpraševanje po dizelskem gorivu bistveno naraslo, te ravni izbire odpravljene, dandanes pa ni nobene dodatne zmogljivosti za zadovoljitev povpraševanja.
(298)
Čeprav obrazložitev v celoti ne izključuje možnosti, da bi se lahko objekti za proizvodnjo dizelskega goriva uporabljali za proizvodnjo bencina, je domneva, da bi lahko podjetje porabilo več kot 1 milijardo EUR za povečanje svoje zmogljivosti za proizvodnjo bencina, medtem ko je ponudba v proizvodnji navedenega proizvoda v Evropi prevelika, nerealna. Različne študije (65) kažejo na upad povpraševanja po bencinu in preostalem kurilnem olju ter na povečanje povpraševanja po dizelskem gorivu na evropskem trgu motornega goriva. Ta preobrat v vzorcih povpraševanja je bil prekinjen v rafinerijah, ki proizvajajo čezmerno količino proizvodov, katerih povpraševanje in vrednost upadata, ter nezadostno količino proizvodov, katerih povpraševanje in vrednost naraščata (66). Napoveduje se, da bo potrošnja bencina v Evropi v obdobju 2010-2030 znatno padla zaradi prehoda z avtomobilov z bencinskim motorjem na avtomobile z dizelskim motorjem in uvedbe alternativnih virov energije. Razpoložljive študije tudi kažejo, da bo povpraševanje po bencinu upadlo zaradi energetsko učinkovitejših avtomobilov v ZDA (glavni izvozni trg za evropski presežek) in pričakovane prihodnje vloge električnih avtomobilov.
(299)
Zato Komisija meni, da je treba v tem posebnem primeru glede na vrsto naložbe in srednjeročno gibanje proizvodnega trga kot zadevni proizvod, tudi s strani ponudbe, obravnavati dizelsko gorivo.
(300)
V skladu z razpravo o zadevnih proizvodih je drug upoštevni proizvodni trg, ki ga je treba obravnavati, trg težke nafte. Proizvodnja težke nafte v rafineriji v Sinesu je stranski produkt proizvodnje dizelskega goriva, ki je gonilo naložbe. Težka nafta se uporablja v proizvodnji široke palete kemičnih proizvodov, ne samo v proizvodnji aromatov. Pri njeni splošni uporabi je ni mogoče nadomestiti z nobenimi nadomestki. Zato Komisija ob upoštevanju testov iz odstavka 68(a) in (b) trg težke nafte obravnava kot upoštevni proizvodni trg.
(301)
Zato Komisija meni, da sta upoštevna proizvodna trga glede na teste iz odstavka 68(a) in (b) proizvodna trga za dizelsko gorivo in težko nafto. V informativne namene bodo posredovani tudi podatki za naftne derivate.
(302)
Komisija v sklepu o začetku postopka ni mogla sprejeti končne odločitve v zvezi z vprašanjem o tem, ali bi bilo treba trge oceniti na ravni prejšnje rafinerije, prodaje na drobno ali prodaje na debelo.
(303)
Konkurenta št. 1 in št. 2 menita, da je treba upoštevni proizvodni trg razširiti na prodajo dizelskega goriva na drobno in debelo (glej uvodni izjavi 93 in 116). Portugalska meni, da je v primerih državne pomoči ustrezna raven ocene raven prejšnje rafinerije. Določbe Smernic ne opredeljujejo ravni, na kateri je treba izvesti teste iz odstavka 68(a) in (b) ter zlasti test iz odstavka 68(a) Smernic.
(304)
Glede na vprašanje, ki ga je treba analizirati, in temeljno teorijo o škodi politika konkurence ocenjuje konkurenčni položaj trgov na različnih ravneh, in sicer predelave, distribucije (prodaje na debelo) in prodaje na drobno. Akterji na trgu, na primer v avtomobilski industriji, so potrošniki in posamezni trgovci z avtomobili na ravni prodaje na drobno, trgovci z avtomobili in distributerji na ravni prodaje na debelo ter distributerji in izdelovalci na ravni predelave. Akterji na trgu v zvezi s proizvodi, ki jih zadeva ta sklep, so, na primer, lastniki avtomobilov in bencinske postaje za trg na drobno, bencinske postaje in distributerji za trg na debelo ter rafinerije in distributerji za trg na ravni prejšnje rafinerije.
(305)
Raven predelave v tem sklepu ustreza ravni prejšnje rafinerije. Portugalska je potrdila, da je trg na ravni prejšnje rafinerije enakovreden skupnemu trgu dizelskega goriva. Po mnenju Portugalske pojem „prodaje na ravni prejšnje rafinerije“ vključuje celotno prodajo, ki se je izvedla v velikih lotih na kraju samem (neposredno pri vhodu rafinerije), naftnim družbam (vključno s podjetji družbe Galp Energia), trgovcem, preprodajalcem ali velikim industrijskim odjemalcem, vključno z uvozom dizelskega goriva (67). Prodaja na ravni prejšnje rafinerije na Portugalskem ustreza celotni Petrogalovi prodaji na ravni prejšnje rafinerije brez izvoza in z uvozom na Portugalsko. Zato portugalski trg na ravni prejšnje rafinerije z vidika zalog vključuje Petrogal in rafinerije, ki niso portugalske in svoje proizvode izvažajo na Portugalsko, s strani povpraševanja na trgu dizelskega goriva pa, na primer, različne verige distributerjev bencina, kot so Petrogal, Repsol, CEPSA in BP, ki bodisi kupujejo dizelsko gorivo ali jim ga dobavlja Petrogal ali pa ga uvažajo iz tujine (zunaj Portugalske).
(306)
Glavni namen nadzora pomoči za naložbo ni zaščita potrošnikov (ali trgovcev) pred neželenimi posledicami protikonkurenčnega ravnanja, kot je zmanjšanje potrošniških najemnin preko monopolističnega določanja cen s strani kartelov ali zloraba prevladujočega tržnega položaja s strani akterjev na trgu. Pomoč za naložbo dejansko omogoča povečanje obsega proizvodnje na trgu, s čimer vodi do znižanja cen, ki je na prvi pogled vsaj kratkoročno in srednjeročno ugodno za potrošnike.
(307)
Cilj nadzora pomoči za naložbo je pravzaprav zaščita drugih proizvajalcev in gospodarstev iz drugih držav članic pred čezmernimi (tj. preseganje ravni izkrivljanja, ki se v smislu člena 107(3) Pogodbe šteje za združljivo z notranjim trgom) izkrivljajočimi vplivi pomoči na konkurenco in trgovino. Navedena konkurenca med izdelovalci obstaja na ravni predelave in v tem primeru konkurenca med rafinerijami obstaja na ravni prodaje, ki je na ravni prejšnje rafinerije.
(308)
Medtem ko je namen enotnih zgornjih mej regionalne pomoči, določenih v kartah regionalnih pomoči, in zmanjševanja intenzivnosti pomoči za velike naložbene projekte v skladu z odstavkom 60 Smernic določiti enotno (in za velike projekte) progresivno raven zaščite pred takim izkrivljanjem konkurence ter vplivati na trgovino, so testi iz odstavka 68(a) in (b) zasnovani za to, da se za izvedbo naslednje poglobljene ocene izločijo primeri, v katerih bi lahko bila konkurenca med izdelovalci še posebej prizadeta. S testom iz odstavka 68(b) se preverja, v kakšnem obsegu pomoč za naložbo vključuje veliko povečanje zmogljivosti, ki upravičencu do pomoči omogoča, da na trgu, ki je v absolutnem ali relativnem upadu, uvede proizvode pod ugodnejšimi pogoji kot tisti, ki konkurirajo s konkurenti brez pomoči. S testom iz odstavka 68(a) se preverja, v kakšnem obsegu bo pomoč za naložbo ohranila, okrepila ali ustvarila močan tržni položaj za upravičenca do pomoči, ki bi ga lahko prevladujoč akter na trgu zlorabil, na primer, z omejevanjem dostopa do trga. Konkurenti lahko v obeh primerih izgubijo tržne deleže na trgu na ravni predelave, njihova dobičkonosnost se lahko zmanjša, ali pa so lahko iz trga izključeni, medtem ko je lahko morebitnim konkurentom dostop na trg onemogočen.
(309)
Zato Komisija meni, da je treba teste izvesti na ravni predelave. Tržne razmere na ravni predelave so dejansko odločilne, saj sklepi o državni pomoči glede pomoči za objekte za proizvodnjo ocenjujejo učinke pomoči na izkrivljanje konkurence med izdelovalci in na trgovino med državami članicami. Poleg tega se lahko predvideva, da položaj, v katerem je tržni delež upravičenca v predhodnem proizvodnem procesu (na ravni prejšnje rafinerije) visok, sam po sebi ustvarja dovolj veliko verjetnost, da bo izkrivljanje konkurence veliko, ne glede na tržni delež v nadaljnjem proizvodnem procesu. Zato prodaje dizelskega goriva na ravni prodaje na debelo ni treba upoštevati za namene testov iz odstavka 68(a) in (b), tudi če bi bila vključena v opredelitve upoštevnih proizvodnih trgov v prejšnjih odločbah Komisije o združljivosti (68).
(310)
Testi iz odstavka 68(a) in (b) so preprosti filtri, katerih namen je mehansko opredeliti tvegane razmere za konkurenco in trgovino. Vendar je namen naslednje podrobne ocene podrobno oceniti navedena tveganja. Medtem ko ta podrobna ocena običajno obravnava tržne razmere na proizvodni ravni, bo morda treba analizirati učinek pomoči na trgih v nadaljnjem proizvodnem procesu, na primer v primeru omejitve dostopa do trga.
(311)
Zato je ob upoštevanju prakse Komisije pri sprejemanju odločitev v zadevah o državni pomoči v drugih gospodarskih sektorjih, zlasti v avtomobilski industriji (69), ter dejstva, da se naložbeni projekt nanaša izključno na izdatke pri Petrogalovih postopkih rafiniranja, edina ustrezna raven za uporabo testov iz odstavka 68(a) in (b) v tem sklepu raven prejšnje rafinerije.
(312)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali se upoštevni geografski trg za dizelsko gorivo določi na ravni EGP, regionalni ravni (Iberski polotok) ali nacionalni ravni.
(313)
Portugalska meni, da mora biti upoštevni trg za dizelsko gorivo širši od nacionalnega trga, po možnosti trg severozahodne Evrope ali trg EGP. Konkurenta št. 1 in št. 2 ne razlikujeta med ravnmi trga, ki se ocenjuje. Trdita, da mora biti upoštevni geografski trg portugalski trg ali kvečjemu iberski trg.
(314)
Komisija je leta 1997 sprejela Obvestilo o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo) (70). Obvestilo določa, da upoštevni geografski trg obsega območje, na katerem so zadevna podjetja vključena v ponudbo in povpraševanje proizvodov ali storitev, na katerem so pogoji konkurence dovolj homogeni in ki ga je mogoče razlikovati od sosednjih območij, ker so pogoji konkurence v teh območjih občutno drugačni.
(315)
Obvestilo je zasnovano kot ocenjevalni instrument za protimonopolno politiko in politiko nadzora združevanja. Opira se na preiskovalna pooblastila, ki so na voljo v okviru takih politik, in se ne uporablja neposredno za državno pomoč. Obvestilo izrecno priznava, da je „[p]resoja zadev iz naslova državnih pomoči […] osredotočena na prejemnika pomoči in zadevno industrijo/sektor, ne pa na ugotavljanje omejitev konkurence, s katerimi se sooča prejemnik pomoči. Vendar pa Obvestilo navaja, da lahko elementi v njem orisanega pristopa služijo kot osnova za presojanje zadev iz naslova državne pomoči“.
(316)
Komisija doslej še ni objavila obvestila o načelih in pristopu k opredelitvi upoštevnega proizvoda in geografskega trga za primere državne pomoči. Smernice same ne zagotavljajo smernic o načinu opredelitve upoštevnega geografskega trga. Vendar odstavek 70 Smernic vključuje besedilo, za katerega se zdi, da daje nekaj prednosti oceni na ravni EGP: „Za namen uporabe točk[e] (a) […] bo prodaja […] določena […], ponavadi v EGP, ali če ti podatki niso na voljo, na osnovi katere koli splošno sprejete druge segmentacije trga, za katero so na voljo statistični podatki.“
(317)
Ustrezno opredelitev geografskega trga je treba obravnavati z vidika temeljne teorije o škodi. Vendar je mogoče domnevati, da je namen testa iz odstavka 68(a) Smernic v zvezi s tržnim deležem, ki presega 25 %, zaščita konkurentov v EGP pred izključitvijo iz trga, na katerem delujejo, ali pred omejevanjem dostopa do tega trga (izrinjenostjo), ki je posledica protikonkurenčnega ravnanja upravičenca do pomoči s tržno močjo.
(318)
Opredelitev natančne geografske razmejitve trga na ravni predelave v tem sklepu ni pomembna, saj Petrogalov tržni delež presega 25-odstotni prag že na nacionalnem trgu. Dovolj je preveriti, ali nacionalni trg predstavlja upoštevni geografski trg. Upoštevali so se argumenti konkurentov, ki jih je komentirala Portugalska, zlasti glede ovir pri uvozu in omejene skladiščne zmogljivosti. Ugotovljeno je bilo, da je lahko opredelitev geografskega trga, ki odstopa od privzetega pristopa, ki trge za namen testov iz odstavka 68(a) in (b) določa kot trg EGP, upravičena samo, če obstajajo jasni kazalniki, da je trg v veliki meri zaprt. Zato je treba oceniti, ali obstajajo trgovinske ovire, ki bi podjetjem, ki konkurirajo Petrogalu na trgu na debelo, preprečevale uvoz dizelskega goriva iz rafinerij, ki niso portugalske, če cene, ki se uporabljajo na portugalskem trgu na ravni prejšnje rafinerije, presegajo tiste na večjem trgu.
(319)
V zvezi s tem je bilo ugotovljeno naslednje:
-
dizelsko gorivo, prodano na portugalskem trgu, ima enake tehnične značilnosti kot dizelsko gorivo, prodano na sosednjih trgih,
-
za trgovino znotraj EGP ni uvoznih dajatev,
-
pri uvozu na Portugalsko ni nobenih omejevalnih regulativnih ali upravnih omejitev,
-
statistični podatki, ki jih je zagotovila Portugalska (glej uvodno izjavo 195), kažejo na obstoj trgovinskih tokov, in sicer tako uvoza na Portugalsko kot izvoza iz Portugalske v sosednje države. Izvoz se je zmanjšal zaradi povečane potrebe po dizelskem gorivu na Portugalskem,
-
uvoz poteka tako preko pomorskega kot cestnega prometa; količina uvoza v zadnjih letih je bila zelo odzivna na zunanje dogodke in se je v zadnjih letih znatno povečala. Povečanje uvoza kaže, da imajo drugi udeleženci na trgu druge možnosti dobave in lahko neposredne dobave iz Petrogalovih rafinerij nadomestijo z uvozom. Glede na informacije, ki jih je predložila Portugalska (glej uvodno izjavo 195), je to zlasti očitno za leto 2009, ko je bila proizvodnja več tednov zaustavljena zaradi nesreče v rafineriji v Sinesu,
-
Portugalska zavrača obtožbe, da Petrogal upravlja več kot 90 % obstoječe skladiščne zmogljivosti, in pojasnjuje, da skladiščna zmogljivost tretjih strani predstavlja dobavno zmogljivost 2,9 milijona ton/leto, kar predstavlja več kot 50 % državnega trga. Noben konkurent tretje strani ni bil zainteresiran za nakup dodatnih skladišč, ko so bila ponujena za prodajo,
-
Komisija je konkurente pozvala, naj navedejo konkretne primere, ki potrjujejo obstoj navedenih trgovinskih ovir, ali opise primerov, v katerih so bili soočeni s težavami pri uvažanju dizelskega goriva, vendar takih podatkov niso predložili.
(320)
Zaradi pomanjkanja konkretnih primerov ter na podlagi informacij o skladiščnih zmogljivostih in uvozu, ki jih je zagotovila Portugalska, se sklene, da ni dejanskih dokazov o omejitvah razpoložljivosti skladišč in drugih ovirah za uvoz dizelskega goriva.
(321)
Cene dizelskega goriva, ki so jih tretje strani pridobile od Petrogala na ravni prejšnje rafinerije, se zdijo podobne stroškom uvažanja dizelskega goriva na Portugalsko. Kot je Portugalska predlagala med priglasitvijo in kot je navedeno v delu 3.4.3 sklepa o začetku postopka, so cene na ravni prejšnje rafinerije določene po navedbah cen mednarodnih proizvodov, v primeru proizvodov iz postopka rafinerije na Portugalskem pa po cenah agencije Platts (Rotterdam) za severozahodno evropsko regijo z razširitvami (prevoz, tovor, zavarovanje, izgube in drugo). Navedeno kaže na trg, ki je širši od nacionalnega (portugalskega). Konkurenti tretje strani niso posredovali argumentov v zvezi s cenami na ravni prejšnje rafinerije, ki jih je uporabljal Petrogal, ampak so svoje pripombe omejili na Petrogalovo tržno moč in položaj. Konkurent št. 1 je pripomnil, da je bilo razmerje med celotnim uvozom in izvozom dizelskega goriva premajhno, da bi upravičilo regionalni trg, vendar ni navedel nobenega primanjkljaja dizelskega goriva ali primera, v katerem bi nadzor skladiščne zmogljivosti povzročil težave konkurentom.
(322)
Konkurent št. 2 je pripomnil (glej uvodno izjavo 109), da bi naložbeni projekt preoblikoval Petrogal v neto izvoznika na druge trge in okrepil njegov tržni položaj na Iberskem polotoku.
(323)
Zato ni mogoče sklepati, da je upoštevni geografski trg za dizelsko gorivo nacionalni trg, saj se zdi, da ni nobenih ovir niti za uvoz dizelskega goriva na Portugalsko niti za izvoz v sosednje države. Tako je upoštevni geografski trg vsaj regionalni trg, tj. Iberski polotok.
(324)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali se upoštevni geografski trg za težko nafto določi na ravni EGP, regionalni ravni (Iberski polotok) ali nacionalni ravni.
(325)
Portugalska je menila, da je upoštevni geografski trg za težko nafto in naftne derivate vsaj EGP, če ne svetovni trg. Konkurenti niso ugovarjali navedeni opredelitvi upoštevnega geografskega trga.
(326)
Zainteresirane strani niso zavrnile pripomb Portugalske, glede na to, da je težka nafta proizvod, ki ga je enostavno prevažati na dolge razdalje po nizkih prevoznih stroških, pa je upoštevni geografski trg vsaj EGP (71).
(327)
Odstavek 68(a) Smernic določa, da Komisija izvede podrobno oceno, če „je upravičenec do pomoči pred naložbo odgovoren za več kot 25 % prodaje zadevnega(-ih) proizvoda(-ov) na zadevnem(-ih) trgu(-ih) ali bo za to odgovoren po naložbi“.
(328)
Komisija v sklepu o začetku postopka zaradi pomislekov glede ustrezne opredelitve upoštevnega proizvoda in geografskega trga ter zadevne ravni ocene (prejšnja rafinerija, prodaja na drobno, prodaja na debelo) ni mogla potrditi, ali je bil prag iz odstavka 68(a) Smernic presežen. Poleg tega na ravni skupine (vključno s tržnimi deleži družbe ENI) niso bili na voljo nobeni podatki. Prav tako niso bili na voljo podatki o naftnih derivatih.
(329)
Podatki, ki jih je zagotovila Portugalska, kažejo, da bi bil Petrogalov tržni delež za dizelsko gorivo na ravni prejšnje rafinerije na regionalnem trgu (Iberski polotok) manj kot 25-odstoten, kot je bilo že navedeno v sklepu o začetku postopka in potrjeno s strani Portugalske med formalnim postopkom preiskave. Glede na izjavo Portugalske, da družba ENI na Iberskem polotoku ni prisotna na ravni prejšnje rafinerije, se te informacije nanašajo samo na Petrogalovo proizvodno zmogljivost. Kot je razvidno iz podatkov, ki jih je zagotovila Portugalska (glej preglednici 6 in 7 v nadaljevanju), je Petrogalov tržni delež za dizelsko gorivo na ravni prejšnje rafinerije na skupinski ravni (vključno s tržnimi deleži družbe ENI) tudi v zahodni Evropi in EGP manj kot 25-odstoten.
Preglednica 6
Skupni tržni deleži Petrogala in družbe ENI na zahodnoevropskem trgu (v milijonih ton/leto)
Zadevni proizvod
2007
2012
Prodaja v Petrogalu in družbi ENI
Zahodnoevropski trg
Tržni deleži Petrogala in družbe ENI
Prodaja v Petrogalu in družbi ENI
Zahodnoevropski trg
Tržni deleži Petrogala in družbe ENI
Dizelsko gorivo
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Preglednica 7
Skupni tržni deleži Petrogala in družbe ENI na trgu EGP (v milijonih ton/leto)
Zadevni proizvod
2007
2012
Prodaja v Petrogalu in družbi ENI
Trg EGP
Tržni deleži Petrogala in družbe ENI
Prodaja v Petrogalu in družbi ENI
Trg EGP
Tržni deleži Petrogala in družbe ENI
Dizelsko gorivo
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Na podlagi številk iz preglednic 6 in 7 se sklepa, da Petrogal ne ustvari več kot 25 % prodaje zadevnega proizvoda na zadevnem trgu na regionalni (Iberski polotok) ravni niti na zahodnoevropski ravni in ravni EGP, pri čemer so vključeni tržni deleži prejšnje rafinerije na skupinski ravni družbe ENI. Zato prag iz odstavka 68(a) Smernic v zvezi z dizelskim gorivom ni presežen.
(331)
Ker skupni tržni delež ENI-Petrogal ne presega 25 %, ni treba preučiti, ali družba ENI upravlja Petrogalov tržni delež v obsegu, ki zahteva, da se upošteva njun skupni tržni delež.
(332)
Po informacijah, ki jih je zagotovila Portugalska, večina rafinerij, ki proizvajajo težko nafto, le-to predeluje znotraj proizvodnje za lastno uporabo. Podatki o tržnih deležih, ki jih je zagotovila Portugalska za namen testa iz odstavka 68(a), se nanašajo, kot zahteva test, na prodajo v EGP, in sicer trgovinski trg.
(333)
Da se preuči, ali je naložbeni projekt skladen z odstavkom 68(a) Smernic, je treba analizirati Petrogalov tržni delež pred in po naložbenem projektu ter preveriti, ali presega 25 %.
Preglednica 8
Petrogalovi tržni deleži na trgu EGP (v kilotonah)
Zadevni proizvodi
2007
2012
Prodaja v Petrogalu
Trg EGP
Petrogalovi tržni deleži
Prodaja v Petrogalu
Trg EGP
Petrogalovi tržni deleži
Težka nafta
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naftni derivati:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
benzen
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
ortoksilen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
paraksilen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
topila
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Preglednica 9
Tržni deleži družbe ENI na trgu EGP (v kilotonah)
Zadevni proizvodi
2007
2012
Prodaja v družbi ENI
Trg EGP
Tržni deleži družbe ENI
Prodaja v družbi ENI
Trg EGP
Tržni deleži družbe ENI
Težka nafta
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naftni derivati:
n. r.
16 045
n. r.
15 640
-
benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
ortoksilen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
paraksilen
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
topila
n. r.
599
n. r.
599
Preglednica 10
Skupni tržni deleži Petrogala in družbe ENI na trgu EGP (v kilotonah)
Zadevni proizvodi
2007
2012
Prodaja v Petrogalu in družbi ENI
Trg EGP
Tržni deleži Petrogala in družbe ENI
Prodaja v Petrogalu in družbi ENI
Trg EGP
Tržni deleži Petrogala in družbe ENI
Težka nafta
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naftni derivati:
n. r.
16 045
n. r.
15 640
-
benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
ortoksilen
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
paraksilen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
toluen
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
topila
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Na podlagi številk iz preglednic 8 do 10 se sklepa, da Petrogalov tržni delež, in sicer sam in skupaj z družbo ENI, za zadevni proizvod na upoštevnem proizvodnem trgu za težko nafto na ravni EGP ni več kot 25-odstoten. Tudi na trgu derivatov Petrogalov tržni delež ne presega 25 %.
(335)
Poleg tega skupna notranja proizvodnja težke nafte, ki jo Petrogal porabi v lastni proizvodnji in ki ni navedena v podatkih o tržnem deležu v preglednici 8, znaša manj kot [ 5] % velikosti trga na drobno v EGP. Dodatna proizvodnja v rafineriji v Sinesu znaša okoli [ 5] %.
(336)
Na podlagi teh premislekov se sklene, da prag iz testa iz odstavka 68(a) v zvezi s težko nafto ni presežen.
(337)
Odstavek 68(b) Smernic določa, da Komisija izvede podrobno oceno, če „je zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, večja od 5 % trga, izmerjenega s podatki o očitni porabi zadevnega proizvoda, razen če je povprečna letna stopnja rasti njene očitne porabe v zadnjih petih letih nad povprečno letno stopnjo rasti BDP Evropskega gospodarskega prostora“.
(338)
Odstavek 70 Smernic podrobno pojasnjuje, da bo „za namen uporabe točk [68](a) in (b) […] prodaja in očitna poraba določena na ustrezni ravni klasifikacije Prodcom, ponavadi v EGP, ali če ti podatki niso na voljo, na osnovi katere koli splošno sprejete druge segmentacije trga, za katero so na voljo statistični podatki“.
(339)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali je za vse zadevne proizvode proizvodna zmogljivost, ki jo je ustvaril naložbeni projekt, večja od 5 % vsakega upoštevnega trga, izmerjenega s podatki o očitni porabi, in ali je v tem primeru povprečna letna stopnja rasti očitne porabe zadevnega proizvoda v zadnjih petih letih (pred začetkom dela) pod povprečno letno stopnjo rasti BDP EGP.
(340)
Skupna letna stopnja rasti (CAGR) očitne porabe dizelskega goriva v EGP med letoma 2001 in 2006 znaša približno 2,12 % glede na količino oziroma 15,38 % glede na vrednost. Ustrezna CAGR BDP EGP za obdobje 2001-2006 je dosegla 2,06 % v realnem smislu (ki se enači z odstotki glede na količino) in 4,12 % v nominalnem smislu (ki se enači z odstotki glede na vrednost).
(341)
Iz tega sledi, da se trg dizelskega goriva ne more obravnavati kot slabo delujoč, če se upošteva CAGR, tako glede na količino kot glede na vrednost, v primerjavi s stopnjo rasti BDP v nominalnem in realnem smislu. Zato ni treba preveriti, ali zmogljivost, ustvarjena z naložbenim projektom, znaša več kot 5 % zadevnega trga.
(342)
Da se preuči, ali je naložbeni projekt skladen z odstavkom 68(b) Smernic, mora Komisija preveriti, ali je zmogljivost, ki jo je ustvaril naložbeni projekt, manjša od 5 % velikosti trga, izmerjene s podatki o očitni porabi zadevnega proizvoda, razen če je povprečna letna stopnja rasti njene očitne porabe v zadnjih petih letih nad povprečno letno stopnjo rasti BDP EGP.
(343)
Portugalska je zagotovila podatke, predstavljene v preglednicah 11 do 13. Številke v stolpcu za trg EGP so enake tistim iz preglednic o tržnem deležu, navedenim kot trg (prodaja) EGP. Ker je velikost trga na drobno (prodaje) manjša od velikosti očitne porabe, ki vključuje proizvodnjo za lastne potrebe, podatki o proizvodni zmogljivosti precenjujejo pomen povečanja. Zato je mogoče trditi, da predstavljajo najslabši možni scenarij.
Preglednica 11
Razmerje povečanja proizvodne zmogljivosti v rafineriji v Sinesu proti zadevnim proizvodom na trgih v EGP (v kilotonah)
Zadevni proizvodi
Proizvodna zmogljivost leta 2007
Proizvodna zmogljivost leta 2012
Povečanje proizvodne zmogljivosti
Trg EGP leta 2007
Delež povečanja zmogljivosti na trgu EGP
CAGR očitne porabe
Težka nafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naftni derivati:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
paraksilen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
topila
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Preglednica 12
Razmerje povečanja proizvodne zmogljivosti v rafineriji v Matosinhosu proti zadevnim proizvodom na trgih v EGP (v kilotonah)
Zadevni proizvodi
Proizvodna zmogljivost leta 2007
Proizvodna zmogljivost leta 2012
Povečanje proizvodne zmogljivosti
Trg EGP leta 2007
Delež povečanja zmogljivosti na trgu EGP
CAGR očitne porabe
Težka nafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naftni derivati:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
paraksilen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
topila
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Preglednica 13
Razmerje skupnega povečanja proizvodne zmogljivosti (v rafinerijah v Sinesu in Matosinhosu) proti zadevnim proizvodom na trgih v EGP (v kilotonah)
Zadevni proizvodi
Proizvodna zmogljivost leta 2007
Proizvodna zmogljivost leta 2012
Povečanje proizvodne zmogljivosti
Trg EGP leta 2007
Delež povečanja zmogljivosti na trgu EGP
CAGR očitne porabe
Težka nafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naftni derivati:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
paraksilen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
topila
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Povečanje proizvodne zmogljivosti za proizvode, navedene v preglednicah 11 do 13, je v vseh primerih manjše od 5 % na upoštevnem proizvodnem trgu na ravni EGP. Tako se sklepa, da naložbeni projekt ne presega praga iz prvega dela odstavka 68(b) Smernic.
7. SKLEPNE UGOTOVITVE
(345)
Na podlagi podatkov, navedenih v uvodnih izjavah 278 do 344, naložbeni projekt ne presega praga iz odstavka 68(a) in (b) Smernic za zadevne proizvode. Zato po začetku postopka iz člena 108(2) Pogodbe ni treba izvesti podrobne ocene pomoči.
(346)
Tako predlagana regionalna pomoč za naložbo za Petrogal izpolnjuje vse pogoje iz Smernic in se šteje za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(a) Pogodbe. Zato ni treba oceniti, ali bi se lahko pomoč odobrila na podlagi drugih odstopanj od Pogodbe.
(347)
Portugalska se je izjemoma strinjala, da se ta sklep sprejme v angleškem jeziku kot edinem verodostojnem jeziku -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Državna pomoč v višini 160 484 007 EUR v nominalni vrednosti (121 091 314 EUR po znižanih cenah), ki jo Portugalska namerava dodeliti Petrogalu in ki predstavlja največjo 12,43-odstotno intenzivnost pomoči po znižanih cenah, je v skladu s členom 107(3)(a) Pogodbe združljiva z notranjim trgom.
2. Izvajanje državne pomoči iz člena 1(1) se temu ustrezno odobri. V primeru odstopanj od načrtovanega upravičenega izdatka in od priglašene razporeditve dodeljevanja državne pomoči Portugalska ne preseže najvišjega zneska pomoči po znižanih cenah v višini 121 091 314 EUR niti največje 12,43-odstotne intenzivnosti pomoči po znižanih cenah.
Člen 2
1. Portugalska Komisiji predloži vmesna poročila vsakih pet let od datuma sprejetja tega sklepa. Vmesna poročila zagotovijo posodobljene informacije o dodeljenih zneskih državne pomoči, o izvajanju pogodb o pomoči in o katerih koli drugih naložbenih projektih, ki so se začeli izvajati v rafinerijah v Sinesu ali Matosinhosu.
2. Poleg tega Portugalska v šestih mesecih po dodelitvi zadnjega obroka državne pomoči na podlagi priglašenega razporeda dodelitev predloži podrobno končno poročilo, ki vključuje informacije o izplačanih zneskih državne pomoči, izvajanju pogodb o pomoči in katerih koli drugih naložbenih projektih, ki so se začeli izvajati v rafinerijah v Sinesu ali Matosinhosu.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.
V Bruslju, 3. avgusta 2011