ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. března 2012
ve věci státní podpory č. SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Podpůrná opatření ve prospěch společnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(oznámeno pod číslem C(2012) 1369)
(Pouze rumunské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/246/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první odstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, jímž Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci státní podpory C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními a vzhledem k těmto připomínkám,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 17. července 2009 Rumunsko oznámilo dvě podpůrná opatření (dále jen „oznámení“) ve prospěch společnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (dále jen „Oltchim“ nebo „společnost“): i) výměna dluhu za kmenové akcie v hodnotě 538 milionů RON (přibližně 128 milionů EUR (3)) a ii) státní záruka pokrývající 80 % komerční půjčky v celkové výši 424 milionů EUR. Rumunsko oznámilo tyto dvě státní podpory z důvodu právní jistoty a uvedlo, že nejde o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(2)
Před tímto oznámením, dne 10. dubna 2008, předložila společnost PCC SE (dále jen „PCC“) se sídlem v Duisburgu v Německu, která má nyní menšinový podíl ve společnosti Oltchim představující 18,31 %, oficiální stížnost, podle níž plánovaná výměna dluhu za akcie představuje neslučitelnou státní podporu.
(3)
Komise si po zaregistrování stížnosti vyměnila dopisy a informace s rumunskými úřady, se společností Oltchim a se stěžovatelem a uspořádala jednak několik setkání s rumunskými úřady a se zástupci společnosti Oltchim, a jednak se stěžovatelem.
(4)
Dne 15. září 2009 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně podpůrných opatření (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Rumunsko zaslalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 3. listopadu 2009.
(5)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 29. prosince 2009 (4). Komise v dopisech ze dne 21. prosince 2009 vyzvala osm společností potenciálně zainteresovaných na tomto řízení jako konkurenty společnosti Oltchim, aby podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení.
(6)
Komise obdržela připomínky od pěti třetích stran: v dopise ze dne 26. ledna 2010 od společnosti Vestolit GmbH & Co. KG (dále jen „Vestolit“), v dopise ze dne 26. ledna 2010 od společnosti Ineos ChlorVinyls (dále jen „Ineos“), v dopisech ze dne 27. ledna a ze dne 28. ledna 2010 od dvou společností, které požádaly, aby nebyla sdělena jejich totožnost (dále jen „I. a II. nejmenovaná strana“), a v dopise ze dne 29. ledna 2010 od soukromé osoby (pan Virgil Bestea).
(7)
Tyto připomínky byly sděleny Rumunsku dopisem z 2. března 2010. Rumunsko odpovědělo na připomínky výše uvedených třetích stran dopisem z 8. dubna 2010.
(8)
Šestá třetí strana, investiční fond Firebird Management LLC (dále jen „Firebird“), který v dané době vlastnil 1,328 % akcií společnosti Oltchim, zaslal informace a připomínky prostřednictvím dopisů z 27. května 2010 a 8. července 2010. Připomínky fondu Firebird byly Rumunsku sděleny prostřednictvím dopisů z 25. července 2010 a 27. července 2010.
(9)
Stěžovatel PCC předložil připomínky k této věci v dopisech z 6. května 2010, 18. května 2010, 19. května 2010, 28. května 2010, 13. června 2010, 18. června 2010, 22. července 2010, 6. srpna 2010, 2. září 2010, 18. října 2010, 9. dubna 2011 a 14. dubna 2011. Kromě těchto dopisů zaslala společnost PCC celou řadu materiálů s informacemi týkajícími se dotyčné věci, které v zásadě obsahovaly různé články z tisku a další informace, většinou veřejného charakteru.
(10)
Dále I. a II. nejmenovaná strana (které rovněž zaslaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a které žádaly, aby nebyla zveřejněna jejich totožnost) zaslaly dodatečné informace 21. září 2010, 22. února 2011, 28. února 2011, 26. července 2011 a 28. října 2011.
(11)
Komise zaslala rumunským úřadům připomínky uvedené v bodech odůvodnění 9 a 10 ve chvíli, kdy obsahovaly nové informace a argumenty a kdy byly relevantní pro dotyčné řízení, a to v dopisech z 25. června 2010, 2. srpna 2010, 9. září 2010, 22. září 2010, 20. října 2010 a 23. listopadu 2011.
(12)
Rumunsko odpovědělo na dodatečně obdržené připomínky v dopisech ze dne 30. července 2010, 2. září 2010, 12. října 2010, 26. října 2010, 23. listopadu 2010 a 7. prosince 2011. Rovněž zaslalo dodatečné informace týkající se věci v dopisech ze dne 29. března 2011, 14. dubna 2011, 27. července 2011, 9. září 2011 a 21. září 2011.
(13)
V důsledku přijetí rozhodnutí o zahájení řízení se v Bruselu konalo několik setkání mezi útvary Komise a rumunskými úřady: 30. června 2010, 15. července 2010, 19. května 2011 a 12. září 2011. Útvary Komise se rovněž několikrát setkaly se zástupci stěžovatele PCC.
(14)
Rumunské úřady dopisem ze dne 22. června 2011 stáhly oznámení ze dne 17. července 2009 o státní záruce za půjčku ve výši 424 milionů EUR. Rumunské úřady rovněž Komisi informovaly, že nadále zachovávají oznámení o výměně dluhu za akcie.
(15)
Dne 10. srpna 2011 schválila rumunská vláda memorandum, jímž zástupci Ministerstva hospodářství, obchodu a podnikatelského prostředí, agentury AVAS (5) a společnosti Oltchim byli zmocněni, aby uzavřeli dohodu podle soukromého práva mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, na jejímž základě by společnost uznala úroky vážící se k veřejnému dluhu, akumulované ode dne 1. ledna 2007.
(16)
Dopisem ze dne 9. září 2011 rumunské úřady sdělily, že společnost Oltchim a agentura AVAS hodlají uzavřít dříve uvedenou dohodu podle soukromého práva a že AVAS taktéž vymění takto akumulované úroky za akcie, a to společně s hlavním dluhem.
(17)
Dopisem ze dne 21. října 2011 zaslal předseda vlády Rumunska Emil Boc závazný příslib rumunské vlády privatizovat celou společnost Oltchim, včetně celého balíku akcií, který připadne po výměně dluhu státním úřadům. Oznámení o privatizaci mělo být provedeno koncem března 2012 a privatizace ukončena do konce května 2012. Dopisem ze dne 16. února 2012 tento závazek znovu potvrdil nový předseda vlády Rumunska Mihai-Răzvan Ungureanu.
(18)
Rumunsko předložilo dodatečné připomínky a informace v dopisech z 12. října 2011 a 23. prosince 2011.
(19)
Z dopisů zmíněných v bodech odůvodnění 17 a 18 vyplývá, že Rumunsko pozměnilo oznámení opatření č. 1 v tom smyslu, že po převedení dluhu vůči státním úřadům ve výši 538 milionů RON bude následovat privatizace takto vzniklých akcií společnosti Oltchim a že převod musí být posouzen s přihlédnutím k následné privatizaci.
II. SOUVISLOSTI
II.1. Společnost
(20)
Oltchim je významný rumunský výrobce petrochemických produktů, jako je PVC, hydroxid sodný, chlor, DEHP a polyetherové polyoly. Hlavním výrobkem společnosti je PVC (v současné době tvoří asi 37,5 % z celkové výroby), v roce 2008 (6) s podílem 2,1 % na trhu Unie. Oltchim je s výrobou 78 druhů čtyřiceti základních chemických výrobků jednou z největších petrochemických společností v Rumunsku a v jihovýchodní Evropě. Společnost vyváží přibližně 80 % své výroby jak do Evropy, tak i mimo ni.
(21)
Oltchim je hlavní zaměstnavatel v oblasti průmyslu v rumunském regionu Vâlcea, který využívá pomoc podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. K 15. říjnu 2011 byl počet zaměstnanců 3 470 (7). Společnost z důvodu obtížné finanční situace, s níž se v současné době potýká, v prosinci 2011 dočasně propustila 1 000 zaměstnanců a dalších 993 zaměstnanců v lednu 2012 (8).
(22)
Společnost zahájila činnost v roce 1966, v roce 1990 byla reorganizována a v roce 1997 byla kótována na Burze cenných papírů v Bukurešti. Rumunský stát (v současné době prostřednictvím Ministerstva hospodářství) má ve společnosti většinový podíl představující 54,8 % společnosti. Hlavním menšinovým akcionářem je společnost PCC, která je v tomto řízení stěžovatelem, a vlastní také společnost Rokita SA, polského konkurenta společnosti Oltchim, ve které má podíl 18,31 %. Další akcie vlastní Nachbar Services Ltd. (14,02 %), různé fyzické osoby (11,04 %) a další právnické osoby (1,81 %).
II.2. Události předcházející přistoupení Rumunska k EU
II.2.1 Původ veřejného dluhu
(23)
V období 1992-2008 investovala společnost Oltchim celkem asi 371 milionů EUR do modernizace své výrobní linky (z toho 118,8 milionů EUR v období 2007-2008). Pokud jde o některé z těchto investic, společnost Oltchim uzavřela v období 1995-2000 sérii dvanácti komerčních půjček v celkové výši téměř 171 milionů DEM a 60 milionů USD. Půjčky byly kryty státními zárukami vydanými Ministerstvem financí.
(24)
Protože společnost Oltchim nebyla schopna půjčky splácet, banky od listopadu roku 1999 použily státní záruky.
(25)
V letech 1999 až 2002 provedlo Ministerstvo financí platby na základě záruk. Ministerstvo financí si naúčtovalo značně vysoké úroky a smluvní pokuty za částky takto zaplacené za záruky aktivované v letech 1999 až 2002. Ty se pohybovaly od 0,15 % do 0,3 % za den, přesněji řečeno od 54 % do 110 % za rok (9).
(26)
Do června roku 2002 celkový dluh společnosti Oltchim vůči Ministerstvu financí, pocházející ze státních záruk plus příslušných úroků a smluvních pokut, dosáhl 303 milionů RON (přibližně 72 milionů EUR). Tehdy byla uvedená částka převedena z Ministerstva financí na rumunskou agenturu AVAS (10), pověřenou vymáháním veřejných dluhů, a byla konsolidována v USD s cílem zachovat hodnotu dluhu v hyperinflačním prostředí. Výsledná částka činila 91 milionů USD.
(27)
Agentura AVAS neměla podle rumunské legislativy (OUG 51/1998) specifický mandát pro vybírání úroků a smluvních pokut z veřejného dluhu, který měla vymoci od dlužící společnosti.
II.2.2 Převod dluhu v roce 2003
(28)
První pokus o privatizaci společnosti se uskutečnil v roce 2001, kdy agentura AVAS se společností Exall Resources vyjednala a podepsala smlouvu o prodeji státního podílu ve společnosti. K odstoupení od smlouvy o prodeji došlo z důvodu neschopnosti kupujícího splnit platební povinnosti a proto, že kupující nemohl zaručit provedení technologických/environmentálních investic ve společnosti.
(29)
K dalšímu pokusu o privatizaci společnosti Oltchim došlo v říjnu 2003, kdy rumunská privatizační agentura APAPS zveřejnila oznámení o prodeji státního podílu. Potenciální investoři byli informováni, že veřejný dluh bude vyměněn za akcie s cílem zvýšit atraktivitu společnosti pro potenciální investory.
(30)
Přesto byla nabídka na privatizaci na začátku listopadu 2003 zrušena, protože potenciální investor (Rompetrol) a menšinoví akcionáři napadli u rumunských soudů převod dluhu z roku 2003. Navzdory této situaci byl v listopadu 2003 dluh vůči agentuře AVAS ve výši 95 milionů USD (a to převedených 91 milionů USD a dodatečné platby provedené Ministerstvem financí za záruky a převedené agentuře AVAS od června 2002), rovnající se 322 milionům RON, vyměněn za akcie na základě rozhodnutí valné hromady akcionářů společnosti Oltchim (na níž zástupci státu měli většinu hlasů). Tím se státní podíl ve společnosti Oltchim zvýšil z 53,26 % na 95,73 %.
(31)
V listopadu 2005 obchodní soud ve Vâlcea zrušil rozhodnutí valné hromady společnosti Oltchim o převodu dluhu, což zdůvodnil tím, že rozhodnutí bylo přijato, aniž by bylo menšinovým akcionářům umožněno, aby se zúčastnili navýšení kapitálu.
(32)
V červnu 2006 vydala rumunská vláda mimořádné nařízení (11), jímž zmocnila zástupce státu účastnící se valné hromady akcionářů společnosti Oltchim, aby hlasovali proti podání odvolání proti soudnímu rozhodnutí, které zrušilo první převod dluhu, a aby byla přijata nezbytná opatření pro zrušení všech následných aktů. Soudní rozhodnutí o zrušení převodu dluhu se stalo pravomocným v srpnu 2006. Ke skutečnému snížení vlastního kapitálu došlo v listopadu 2007. Dluh vzniklý ze zrušení převodu dluhu byl znovu zaveden do účtů ve své historické hodnotě 95 milionů USD, představujících pak 317 milionů RON.
II.2.3 Další růst dluhu
(33)
Po prvním převodu dluhu na agenturu AVAS v červnu 2002 pokračovalo Ministerstvo financí v období od června 2002 do prosince 2006 v provádění plateb na základě záruk, které byly aktivovány v listopadu 1999. V období 2003-2006, kdy převod dluhu z roku 2003 byl ještě platný, se celková částka dodatečných plateb provedených Ministerstvem financí na základě aktivovaných záruk zvýšila na 191 milionů RON. V rámci provádění dohody o převodu veřejného dluhu, uzavřené v červnu 2002 mezi Ministerstvem financí a agenturou AVAS, převedlo Ministerstvo financí na AVAS i všechny tyto pohledávky v postupných tranších, následujících po platbách uskutečněných na základě záruk. Agentura AVAS konsolidovala tyto pohledávky rovněž v USD a ty v roce 2006 představovaly celkovou částku 60 milionů USD.
(34)
Dne 1. ledna 2007, v den přistoupení Rumunska k Evropské unii, činil celkový dluh společnosti Oltchim vůči agentuře AVAS částku 60 milionů USD (12).
II.3. Události po přistoupení Rumunska k EU
II.3.1 Vývoj dluhu
(35)
Počínaje 1. lednem 2007 byly veškeré platby spojené s externími úvěry prováděny společností Oltchim. Ministerstvo financí již neprovedlo žádnou dodatečnou platbu v souvislosti se státními zárukami.
(36)
V listopadu 2007 bylo 95 milionů USD, tedy odpovídající částka po zrušení převodu dluhu, zavedeno do účetních výkazů společnosti Oltchim a připočteno k 60 milionům USD, spojeným s dodatečnými platbami, čímž vznikl veřejný dluh v celkové výši 155 milionů USD (508 milionů RON). Tento veřejný dluh ve výši 155 milionů USD je veden v účetních výkazech společnosti Oltchim v RON (tedy 508 milionů RON). Tento dluh vyjádřený v USD je od té doby uváděn v účtech společnosti Oltchim v RON a tato částka zůstává v rumunské měně nezměněna, protože v každém dalším výkazním termínu společnost vykazovala v účetní závěrce historickou hodnotu v RON (13), která byla vždy vyšší než hodnota platná v danou chvíli, protože RON během doby posílil vůči USD.
(37)
Výjimkou z obecného pravidla stanoveného zákonem OUG 51/1998 [viz výše uvedený bod odůvodnění 27], podle čl. 2 odst. 2 mimořádného nařízení vlády č. 45/2006 (dále jen „OUG 45/2006“), agentura AVAS v roce 2007 u pohledávek společnosti Oltchim, které na ni byly převedeny Ministerstvem financí a které byly předmětem převodu dluhu z roku 2003, požadovala za období 2003-2006 úroky 29,9 milionu RON podle roční úrokové sazby LIBOR (14) na vklady v USD.
(38)
V důsledku toho v listopadu 2007 celková částka, již společnost Oltchim dlužila agentuře AVAS, dosáhla 155 milionů USD (508 milionů RON) plus 29 milionů RON, tedy celkem 538 milionů RON. Toto rozhodnutí bude dále uvádět dluh v RON, protože oznámený převod dluhu je rovněž udáván v RON.
II.3.2 Druhý převod dluhu
(39)
V lednu 2007 schválil rumunský parlament mimořádné nařízení vlády OUG č. 45/2006 prostřednictvím zákona č. 30/2007, který agentuře AVAS povolil zrušit první převod dluhu a zmocnil ji provést druhý převod, tentokrát při dodržení prioritních práv menšinových akcionářů.
(40)
Nicméně druhý pokus o výměnu dluhu za akcie byl napaden novým hlavním menšinovým akcionářem, společností PCC, která se odmítla účastnit této operace.
(41)
Společnost PCC získala podíl ve výši 1,2 % ve společnosti Oltchim, za který zaplatila 7,5 milionu EUR v květnu 2007, přesněji řečeno po datu, kdy nabylo právní moci rozhodnutí státního soudu rušící první převod dluhu, neboť společnost Oltchim ani rumunské úřady se neodvolaly. Poté, co byl převod dluhu na účtech společnosti zrušen, se podíl stěžovatele PCC ve výši 1,2 % stal podílem ve výši 12 % (15).
(42)
V dubnu 2008 podala společnost PCC ke Komisi stížnost, v níž uvedla, že dotyčný převod by představoval neslučitelnou státní podporu [viz výše uvedený bod odůvodnění 2].
(43)
Rumunské úřady se s cílem dodržet ustanovení čl. 108 odst. 3 SFEU rozhodly získat souhlas Komise podle pravidel pro státní podporu ještě před uskutečněním druhého převodu dluhu, a proto opatření oznámily.
II.4. Současná situace společnosti Oltchim
(44)
Rumunské úřady uvádějí, že v roce 2006 po zrušení převodu dluhu z roku 2003 se znovu pokusily zprivatizovat společnost i s dluhem, a to v roce 2006 a v roce 2008. Podle rumunských úřadů žádný investor neměl za takových podmínek zájem o koupi.
(45)
Podle rumunských úřadů se kromě toho společnost od roku 2008 potýká s těmito problémy: i) zastavení dodávek základních surovin od hlavního dodavatele - společnosti Arpechim, ii) negativní dopad na čistou hodnotu aktiv společnosti, který byl způsoben obnovením významného dluhu v listopadu 2007 v důsledku zrušení výměny dluhu za akcie z roku 2003, iii) nedostatečná kapitalizace společnosti způsobená rovněž zrušením převodu dluhu a konečně iv) dopady světové finanční a hospodářské krize.
(46)
V účetním roce 2008 zaznamenala společnost Oltchim provozní ztráty ve výši 71 milionů RON (17 milionů EUR), čistou ztrátu 226 milionů RON (54 milionů EUR) a ztráty celkem dosáhly 1,367 miliardy RON (325 milionů EUR). Po uzavření společnosti Arpechim v listopadu 2008, který byl hlavním dodavatelem ethylenu, byla společnost v provozu jen ze 45 % své kapacity a asi jedna třetina zaměstnanců byla dočasně propuštěna.
(47)
Koncem roku 2008 byly akcie společnosti Oltchim, které v té době vlastnila agentura AVAS, převedeny do portfolia Ministerstva hospodářství.
(48)
V prosinci 2009 zakoupila společnost Oltchim aktiva (zařízení na výrobu ethylenu) svého bývalého dodavatele společnosti Arpechim za cenu [0]-[10] EUR (16) a zaplatila za jeho zásoby/jeho inventář [10]-[20] milionů EUR. Podle rumunských úřadů bylo zakoupení financováno ze zálohových plateb zákazníků. Arpechim obnovil svoji činnost v květnu 2011.
(49)
Ke dni 31. prosince 2009 vykazovaly finanční výkazy společnosti Oltchim za rok 2009 provozní ztráty v hodnotě 26 milionů EUR (109 milionů RON), čistou ztrátu 52,4 milionů EUR (220 milionů RON), ztráty celkem 377 milionů EUR (1,584 miliard RON) a záporný vlastní kapitál v hodnotě 112 milionů EUR (469 milionů RON).
(50)
Ke dni 31. prosince 2010 vykazují finanční výkazy společnosti Oltchim provozní zisk 56 milionů EUR, čistý zisk 32 milionů EUR (220 milionů RON) a ztráty celkem 383 milionů EUR. Kladného provozního výsledku a čistého výsledku bylo dosaženo díky tomu, že aktiva společnosti Arpechim zakoupená za cenu [0]-[10] EUR byla znovu oceněna na [80]-[100] milionů EUR a tento rozdíl byl zaveden do účetnictví jako „zisk z výhodného nákupu“.
(51)
Ke dni 30. června 2011 vykazovaly finanční výkazy společnosti Oltchim za šest měsíců (17) provozní ztrátu ve výši 7,4 milionů EUR a čistou ztrátu 17,4 milionu EUR, ztráty celkem 401 milionů EUR a záporný vlastní kapitál v hodnotě 358 milionů EUR (aniž by byl brán v úvahu dluh vůči agentuře AVAS).
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(52)
Dne 15. září 2009 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení ohledně dvou podpůrných opatření ve prospěch společnosti Oltchim, která Rumunsko oznámilo v červenci 2009:
-
opatření č. 1: převod dluhu v celkové výši 538 milionů RON (přibližně 128 milionů EUR); a
-
opatření č. 2:„záruky akcionáře“ pokrývající 80 % komerční půjčky ve výši 424 milionů EUR na pokračovaní investic za účelem modernizace (Rumunsko stáhlo oznámení týkající se opatření č. 2, a to dopisem ze dne 22. června 2011).
(53)
Komise vyjádřila pochybnost, zda v rozporu s argumentací Rumunska oznámená opatření neposkytují společnosti neoprávněné výhody a zda se tedy nejedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(54)
Navíc v rozhodnutí o zahájení řízení bylo označeno jako možná další státní podpora to, že ode dne 1. ledna 2007 stát nepožadoval úrok a/nebo smluvní pokuty v souvislosti s neuhrazeným veřejným dluhem (označeno jako „opatření č. 3“).
(55)
Nakonec Komise vyjádřila pochybnost, zda by opatření mohla být považována za slučitelná se SFEU z hlediska pravidel týkajících se státní podpory, jestliže by se zjistilo, že zahrnují státní podporu.
IV. PŘIPOMÍNKY RUMUNSKA K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(56)
Rumunské úřady ve své reakci na rozhodnutí o zahájení řízení uvedly, že žádné ze tří opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože rumunský stát jednal v souladu s tržními zásadami.
(57)
Rumunsko zejména trvalo na tom, že oznámená opatření (převod dluhu a záruky akcionáře) by zaručila rentabilitu společnosti Oltchim díky vyřešení problému příliš nízké míry kapitalizace a zabezpečení fondů nezbytných pro realizaci její strategie růstu. Navíc Rumunsko zdůraznilo skutečnost, že je třeba, aby Komise vzala na vědomí dvojí úlohu státu, jako akcionáře i jako věřitele společnosti Oltchim.
(58)
Nakonec Rumunsko uvedlo, že opatření č. 3 není státní podpora, protože chování státu ohledně nevymáhání předcházejícího dluhu se vztahovalo výhradně na plánovaný převod dluhu a pokud jde o tento dluh, rumunské úřady postupovaly důsledně v souladu s tím, co by v podobné situaci učinil jiný provozovatel na trhu.
V. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(59)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 26. ledna 2010 vyjádřila společnost Vestolit své obavy ohledně balíčku státních podpor oznámených Rumunskem v červenci 2009. Společnost Vestolit se považuje za konkurenta společnosti Oltchim, protože obě strany provádějí činnost v oblasti výroby PVC. Podle společnosti Vestolit by žádný soukromý investor nepodpořil investiční program zaměřený výhradně na koupi a modernizaci zastaralého zařízení na výboru ethylenu od společnosti Aperchim.
(60)
Společnost Ineos ve svém dopise ze dne 21. ledna 2010 uvedla, že na základě informací z rozhodnutí o zahájení řízení se společnost Oltchim jevila jako podnik nacházející se v potížích a v důsledku toho bylo nepravděpodobné, že by soukromý investor přijal taková opatření na podporu, která měl v úmyslu přijmout ve prospěch společnosti Oltchim rumunský stát. Společnost Ineos rovněž upozornila, že pro evropský trh s PVC je charakteristická významně vzrůstající kapacita a že v důsledku toho by jakákoliv potenciální podpora poskytnutá některému z aktérů na tomto trhu mohla vést k mu narušení trhu.
(61)
Připomínky předložené fondem Firebird dne 28. května 2010 mají obdobný obsah jako připomínky předložené dříve uvedenými zainteresovanými stranami.
(62)
Dopisem ze dne 28. ledna 2010 předložil připomínky ve stejném smyslu jako ty, které předložily společnosti Vestolit a Ineos, i další konkurent společnosti Oltchim, a to jako I. nejmenovaná strana. Ta rovněž zdůrazňuje, že provozní podpora nemůže být považována za slučitelnou se SFEU a že v případě společnosti Oltchim zřejmě neexistují jiné důvody pro slučitelnost.
(63)
Dopisem ze dne 27. ledna 2010 uvádí II. nejmenovaná strana, že veškerá opatření na podporu uvedená v rozhodnutí o zahájení řízení jsou neslučitelnou podporou. II. nejmenovaná strana rovněž tvrdí, že:
(a)
státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 byly nadále platné i po přistoupení Rumunska k EU, a to až do dne 31. října 2009, a proto by se k nim k datu přistoupení mělo přistupovat jako k novým podporám;
(b)
příčinou potíží, s nimiž se společnost Oltchim potýkala po aktivaci státních záruk v listopadu 1999, byly strukturální problémy společnosti (neefektivní řízení, přijetí nesprávné podnikatelské strategie, neprovedení skutečné a účinné restrukturalizace);
(c)
získání společnosti Arpechim je v rozporu s obchodními zájmy společnosti Oltchim: v budoucnu totiž nepřinese zisk;
(d)
pozdější platby uskutečněné Ministerstvem financí od června 2002 do prosince 2006 na základě aktivovaných státních záruk ukazuje, že společnost Oltchim se nacházela v potížích po celou tuto dobu;
(e)
ve skutečnosti se Rumunsko pokusilo privatizovat tuto společnost pouze jednou, a to v roce 2001, avšak následné „nepodařené“ pokusy o privatizaci z let 2003 a 2006 byly jen strategií s cílem nevymáhat veřejný dluh;
(f)
podnikatelský plán, který stojí u základů balíčku podpor, jak byl oznámen v červenci 2009, nebyl proveditelný, zejména pokud jde o rozbor citlivosti a odhadovanou návratnost investic;
(g)
podporou takto rozsáhlého investičního programu by stát býval zaznamenal významnou ztrátu, protože očekávané výnosy z privatizace společnosti Oltchim by nepokryly náklady na podpůrná opatření;
(h)
vzhledem k tomu, že oznámená opatření představovala státní podporu, Rumunsko mělo pro společnost Oltchim navrhnout plán restrukturalizace, který by umožnil posoudit slučitelnost podpory podle pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích (18).
(64)
Později, v průběhu řízení, stěžovatel PCC upozornil Komisi, že v červnu 2010 udělila rumunská Agentura pro ochranu životního prostředí společnosti Oltchim pokutu ve výši 14,34 milionu EUR za zpožděné vrácení povolenek na emise CO2 za rok 2009 (19). Podle názoru stěžovatele PCC je nevymáhání pokuty vlastně další státní podporou. Investiční fond Firebird ve svém dopise ze dne 8. července 2010 rovněž nastolil otázku zmíněné pokuty.
(65)
Společnost PCC v říjnu 2010 a v říjnu 2011 rovněž informovala Komisi o tom, že státní podnik dodávající elektrickou energii SC Electrica SA (dále jen „Electrica“) a další státní věřitelé (dodavatel solného a vápencového roztoku Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a dodavatel průmyslové páry SC CET Govora SA) mají v držení významné, nově rozvržené pohledávky vůči společnosti Oltchim.
VI. PŘIPOMÍNKY RUMUNSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(66)
Ve své odpovědi ze dne 8. dubna 2010 na připomínky zúčastněných stran Rumunsko uvádí převážně odkaz na svoje oznámení a předcházející připomínky k zahájení řízení.
(67)
Rumunsko zejména trvalo na tom, že navzdory tomu, co uvedla jedna z třetích stran, získání a modernizace petrochemických aktiv společnosti Arpechim zahrnuje veškeré nezbytné restrukturalizace a je zásadní pro dlouhou životaschopnost společnosti a že provozování integrované petrochemické platformy Oltchim-Arpechim by mohlo být ziskové.
(68)
Rumunsko také opakuje své argumenty, podle nichž opatření přijatá vůči společnosti Oltchim ohledně vymáhání pohledávky neznamenala pro společnost Oltchim žádnou výhodu. Rumunsko také trvalo na svém záměru privatizovat společnost Oltchim.
VII. STAŽENÍ OZNÁMENÍ O STÁTNÍ ZÁRUCE (OPATŘENÍ Č. 2)
(69)
V souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (20), dotyčný členský stát může po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět své oznámení, a to dříve, než Komise rozhodne o charakteru navrhovaného opatření jako podpory. V takovém případě ukončí Komise příslušné řízení rozhodnutím o bezpředmětnosti řízení.
(70)
Rumunské úřady vzaly zpět oznámení o státní záruce (která pokrývá 80 % půjčky do výše 424 milionů EUR). V důsledku toho se formální vyšetřovací řízení prováděné Komisí u 2. opatření stalo bezpředmětným.
VIII. POZICE RUMUNSKA PO STAŽENÍ OPATŘENÍ Č. 2
VIII.1. Úprava opatření č. 1 - záměr Rumunska provést privatizaci
(71)
V únoru 2011 bylo požadováno vytvoření společného preventivního programu finanční pomoci EU/Mezinárodního měnového fondu (dále jen „MMF“) s cílem podpořit zahájení ekonomického růstu v Rumunsku s důrazem na strukturální reformy a zároveň na zlepšení fiskální udržitelnosti a konsolidaci finanční stability. V květnu 2011 přijala Rada rozhodnutí (21) poskytnout Rumunsku preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši 1,4 miliardy EUR. V březnu 2011 MMF schválilo pro Rumunsko novou preventivní stand-by dohodu (22). Podle této dohody poskytne MMF Rumunsku na další dva roky finanční pomoc v hodnotě 3 090,6 miliardy DST (3,5 miliardy EUR). Toto financování je podmíněno splněním celé řady cílů zaměřených na snížení rozpočtového deficitu, které jsou uvedeny v dopise o záměru předaném rumunskými úřady a zapsány v technickém memorandu o porozumění („TMP“). Cíle TMP mimo jiné zahrnují snížení váznoucích plateb a ztrát státních podniků. V dopise o záměru a v TMP ze dne 2. prosince 2011 (23) se Rumunsko zavázalo oznámit nabídku na privatizaci společnosti Oltchim do konce dubna 2012.
(72)
K tomu dochází po celé řadě veřejných prohlášení, která vydaly rumunské úřady během roku 2011 a která se týkala záměru rumunské vlády privatizovat společnost Oltchim.
(73)
Rumunsko také oznámilo Komisi svůj závazek privatizovat společnost Oltchim. Přesněji řečeno, v dopise ze dne 21. října 2011, zaslaném místopředsedovi J. Almuniovi, předseda vlády Rumunska Emil Boc prohlásil, že se Rumunsko zavazuje zprivatizovat celou společnost Oltchim (včetně balíku akcií, které jsou předmětem převodu dluhu) do května 2012. Po jmenování nové rumunské vlády dne 9. února 2012 nový předseda vlády Mihai-Răzvan Ungureanu potvrdil tento závazek v dopise ze dne 16. února 2012.
(74)
Rumunsko vzhledem k rozpočtovým úsporám, s nimiž se potýká, již nemá v úmyslu zůstat vlastníkem společnosti Oltchim a financovat potřebné investice prostřednictvím státních záruk; chce prodat akcie společnosti Oltchim, které vlastní.
VIII.2. Vývoj u opatření č. 3 - dohoda o úrocích
(75)
Dopisem ze dne 9. září 2011 informovaly rumunské úřady Komisi, že ode dne 1. ledna 2007 mají v úmyslu požadovat od agentury AVAS úroky z dluhu představujícího 538 milionů RON. Rumunsko rovněž vysvětlilo, že to bude konkrétně uvedeno ve smlouvě-dohodě uzavřené mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, jejímž prostřednictvím společnost odsouhlasí dlužné úroky. V témže dopise rumunské úřady upřesnily, že takto akumulované úroky budou rovněž vyměněny za akcie spolu s hlavní částí veřejného dluhu, tak jak bylo oznámeno v rámci opatření č. 1.
(76)
Dopisem ze dne 23. prosince 2011 rozeslaly rumunské úřady kopii dohody uzavřené dne 22. prosince 2011 v rámci soukromého práva mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, kterou společnost uznala úroky z veřejného dluhu, akumulované ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2011, představující celkem 511 milionů RON. Rumunské úřady vysvětlily, že úroky byly vypočítány ze složeného základu, přičemž pro relevantní období byla jako implicitní úroková sazba použita nejvyšší hodnota z úrokových sazeb používaná komerčními bankami u půjček, které byly společnosti skutečně poskytnuty ode dne 1. ledna 2007, a referenční a diskontní sazby používané Komisí. Výsledkem tohoto přístupu jsou následující použité úrokové sazby a následující akumulované úroky z dluhu vůči agentuře AVAS:
Tabulka č. 1
Rozvržení úroků stanovených agenturou AVAS pro období 2007-2011
2007
2008
2009
2010
2011
Použitá úroková sazba
1.1 - 30.6 - 11,17 %
1.7 - 31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Hodnota úroku (zaokrouhleno na miliony RON)
58
87
129
114
123
Celkem úroky dluhu vůči agentuře AVAS počínaje rokem 2007: 511 milionů RON
(77)
V téže korespondenci rumunské úřady rovněž informovaly, že s cílem dodržet kalendář navržený pro privatizaci, budou zahájeny přípravy pro provedení převodu dluhu vůči agentuře AVAS, který představuje 538 milionů RON, plus příslušné akumulované úroky.
VIII.3. Argumenty předložené Rumunskem s ohledem na zamýšlenou privatizaci
(78)
Jak bylo vysvětleno výše, rumunské úřady stáhly opatření č. 2 (viz výše uvedený VII. oddíl). Rumunské úřady po stažení oznámení týkajícího se státní záruky tvrdily, že současné opatření č. 1, tedy výměna dluhu ve výši 538 milionů RON vůči agentuře AVAS za akcie a zároveň úroků z dluhu vůči agentuře AVAS akumulovaných ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2011, které představují dodatečnou částku ve výši 511 milionů RON, není státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Rumunsko se domnívá, že toto opatření je slučitelné se společným trhem a jako takové neposkytuje výhodu pro společnost Oltchim. Přesněji řečeno, rumunské úřady se domnívají, že pro agenturu AVAS jako věřitele bude výhodnější výměna celého dluhu za akcie a rychlý prodej celého balíku akcií společnosti, v porovnání s vymáháním dluhu, protože tržní hodnota balíku akcií společnosti v držení agentury AVAS, vzniknuvšího převodem dluhu, je vyšší než částka, kterou by agentura AVAS získala při likvidaci společnosti.
(79)
Rumunsko předložilo konzultační zprávu vypracovanou společností Raiffeisen Capital & Investment SA (dále jen „konzultační zpráva“) s cílem ukázat, že nejlepší strategií státu pro získání nejvyššího zisku je realizovat výměnu dluhu za akcie a následně rychle prodat kombinované balíky akcií.
(80)
Konzultační zpráva jednak provádí analýzu hodnoty pohledávky agentury AVAS v případě likvidace a jednak její hodnotu v případě převodu dluhu s následnou privatizací.
(81)
Likvidační scénář je hodnocen na základě dvou likvidačních zpráv (předlikvidační zpráva z února 2011 vypracovaná společností Raiffeisen a likvidační zpráva z března 2011 vypracovaná nezávislým konzultantem Romcontrol SA București). Výnos státu v případě převodu dluhu s následnou privatizací byly oceněny metodou využívající hodnotu podniku, což je jeden z hlavních hodnotících systémů využívaných pro oceňování podniků. (V níže uvedeném oddíle IX.3.2 je podrobný popis použité metodiky a výsledky hodnocení, jakož i jejich analýza provedená Komisí.)
(82)
Závěr zprávy uvádí, že výměnou celého dluhu za akcie by byl privatizační proces společnosti snazší a rychlejší a že pro agenturu AVAS by finanční výsledek tohoto řešení byl lepší než při likvidaci.
IX. HODNOCENÍ
IX.1. Obecné aspekty
(83)
Komise za účelem stanovení, zda jsou analyzovaná opatření státní podporou, musí vyhodnotit, zda splňují souhrnné podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle tohoto ustanovení „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(84)
Komise upozorňuje, že vhledem ke stažení oznámení týkajícího se opatření č. 2 (viz výše uvedený VII. oddíl) se níže uvedené posouzení vztahuje pouze na opatření č. 1 a č. 3. S ohledem na to, že Rumunsko propojilo výměnu dluhu za akcie s privatizací společnosti Oltchim, opatření č. 1 bylo pozměněno. Opatření se dále posuzuje tak, že se vychází z předpokladu, že balík akcií, který bude mít agentura AVAS v držení po provedení převodu, bude okamžitě prodán soukromému investorovi v rámci spravedlivého, otevřeného a transparentního prodeje, jehož cílem je získat maximální výnos pro agenturu AVAS.
(85)
Komise navíc soudí, že otázka, zda věřitel AVAS tím, jak přistupoval k dluhu po 1. lednu 2007, neposkytl společnosti Oltchim jí nepříslušející výhodu, musí být posouzena v souvislosti s mimořádným nařízením vlády OUG 51/1998 [viz výše uvedený bod odůvodnění 27] a se zákonem č. 30/2007, podle nichž byla agentura AVAS zmocněna znovu realizovat převod dluhu; rovněž je třeba vzít v úvahu předání oznámení o převodu dluhu Komisi, uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení pod opatřením č. 1, a úpravu opatření č. 1 provedenou v důsledku pochybností vyjádřených Komisí a v důsledku omezení vyplývajících z programu EU-MMF.
(86)
Navíc Komise podotýká, že záměr zprivatizovat celou společnost do konce května 2012, jak to rumunské úřady oznámily ve svém dopise ze dne 21. října 2011 a předseda vlády Ungureanu potvrdil v dopise ze dne 16. února 2012, je považován za součást opatření č. 1.
(87)
Pokud jde jednak o pokutu v oblasti ochrany životního prostředí a jednak o vymahatelné dluhy společnosti vůči obchodním společnostem Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a SC CET Govora SA, Komise podotýká, že tato předpokládaná opatření nebyla součástí rozhodnutí o zahájení řízení, takže nemohou být součástí tohoto rozhodnutí. Komise bude ve vhodné době informovat stěžovatele o budoucích akcích, které se uskuteční v souvislosti s příslušnými tvrzeními podle čl. 10 nařízení Rady (ES) č. 659/1999.
IX.2. Kompetence Komise před přistoupením
(88)
Jak bylo poukázáno ve výše uvedeném V. oddíle, druhá nejmenovaná strana tvrdila, že některé státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 byly v platnosti i po přistoupení Rumunska k EU, a to do dne 31. října 2009, a že by proto měly být po přistoupení považovány za nové podpory. Komise proto musí posoudit platnost tohoto argumentu a důsledky, které by mohl mít pro posouzení oznámeného opatření.
(89)
Čl. 107 odst. 1 SFEU se obecně používá až ode dne přistoupení. Výjimkou z tohoto pravidla jsou opatření, která byla implementována před přistoupením a která jsou použitelná i po něm. Podle smlouvy o přistoupení Rumunska k Evropské Unii z roku 2005 (24), se opatření implementovaná v Rumunsku před datem jeho přistoupení a stále použitelná i po tomto datu (1. ledna 2007), která by mohla být státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a která nespadají do kategorie existující podpory ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (25), pro účely čl. 108 odst. 3 SFEU považují ode dne přistoupení za potenciální novou podporu.
(90)
V bodě 2.1. ve druhém odstavci přílohy V Aktu o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii z roku 2005 (26) a v článku 22 téhož přístupového dokumentu se stanoví, že „všechna opatření stále použitelná po dni přistoupení, která představují státní podporu a nesplňují výše uvedené podmínky, se pro účely čl. 88 odst. 3 Smlouvy EU považují za nové podpory“.
(91)
Výše uvedené ustanovení se tedy vztahuje na opatření implementovaná před dnem přistoupení (1. ledna 2007), která jsou použitelná po tomto datu. Podle definice uvedené v celé řadě rozhodnutí Komise (27), se pojem „použitelná po dni přistoupení“ vztahuje na individuální schémata a opatření, která nejsou časově omezená nebo v jejichž případě není odpovědnost státu přesně vymezena; jinými slovy jde o případy, kdy výklad státu ke dni přistoupení není stále přesně znám. Vzhledem k výše uvedeným důvodům je nutné určit, zda státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 byly „použitelné po dni přistoupení“ ve smyslu výše uvedené rozhodovací praxe. Za tím účelem je třeba prověřit, zda státní záruka byla časově omezena a zda přesný výklad státu byl znám před dnem přistoupení.
(92)
Po prozkoumání podmínek, za nichž byly předmětné státní záruky vydány, Komise zjistila, že tyto záruky představovaly jedinečná, oddělená a individuální opatření, jejichž prostřednictvím stát podpořil společnost, aby získala půjčky na stanovené částky a stanovenou dobu. Datum, do kterého byly tyto záruky platné, bylo stanoveno při jejich poskytnutí, neboť jejich platnost se předpokládala do vypršení splatnosti podřízených půjček, což je v podřízených půjčkách přesně definováno. Tato doba platnosti nebyla později změněna. Platnost záruk po přistoupení tedy byla skutečně časově omezená a byla stanovená v datu předcházejícím přistoupení, a to ve chvíli uzavření smlouvy o půjčce. Tudíž Komise musí vzít na zřetel, že u první situace, kdy je opatření ode dne přistoupení považováno jako „nová podpora“ vzhledem k jeho časovému neomezení v den přistoupení, nejsou v daném případě pro to splněny podmínky.
(93)
Za druhé, maximální odpovědnost státu byla omezena ve chvíli poskytnutí záruk vzhledem k tomu, že tyto záruky pokrývají pouze specifickou půjčku, pro kterou jsou poskytovány. Takže existuje závěr, že nebyly splněny podmínky pro druhou situaci „použitelnosti po přistoupení“, a sice neznámý výklad státu počínaje dnem přistoupení.
(94)
Navíc Komise rovněž uvádí, že k aktivaci státních záruk došlo před dnem přistoupení. Ode dne jejich aktivace byla zapojena odpovědnost státu za vrácení zbylé částky půjček získaných za pomoci záruk a stát vlastně převzal závazky společnosti za splacení předmětných půjček a stal se tak věřitelem společnosti Oltchim k částkám placeným za záruky. Jak je poukázáno ve výše uvedeném oddíle II.2, platby za aktivované záruky byly prováděny do roku 2006. Ode dne přistoupení už tyto platby nebyly prováděny, protože společnost Oltchim byla schopna zaplatit doposud nesplacenou část půjček.
(95)
Díky tomu je nasnadě závěr, že státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 nemohou být zařazeny do kategorie nových podpor ve smyslu bodu 2.1 druhého odstavce přílohy V Aktu o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii z roku 2005.
IX.3. Existence podpory: výhoda
IX.3.1 Test soukromého věřitele
(96)
Pokud jde o oznámené opatření spočívající ve výměně veřejného dluhu za akcie v hodnotě 1 049 milionů RON za účelem rychlého prodeje celého takto vzniklého balíku veřejných akcií (do konce května 2012), je Rumunsko toho názoru, že takové opatření neposkytuje podniku žádnou nepříslušející výhodu, protože kterýkoliv soukromý věřitel nacházející se v obdobné situaci jako je situace veřejného věřitele AVAS, by zvolil tuto metodu pro vymáhání dluhu a dal by jí přednost před likvidací společnosti, která je pro veřejného věřitele finančně méně výhodná.
(97)
Za účelem stanovit, zda oznámené opatření poskytuje společnosti Oltchim nepříslušející výhodu, by Komise musela posoudit, zda agentura AVAS jako veřejný věřitel vynaložila při vymáhání veřejného dluhu stejné úsilí jako soukromý věřitel snažící se získat zpět co největší část dluhu (28). Tento pohled bere v úvahu, že v důsledku převodu veřejného dluhu na agenturu AVAS je splácení dluhu sledováno institucí, která má stejné vztahy se společností, jako jsou vztahy existující mezi věřitelem a jeho dlužníkem. Při posuzování se samozřejmě bere v úvahu, že Ministerstvo hospodářství je veřejným akcionářem společnosti Oltchim, ale i to, že veřejný akcionář nehraje žádnou úlohu při splácení veřejného dluhu, který náleží věřiteli AVAS. Komise však uvádí, že účinky, které má převod dluhu s následnou privatizací pro současného akcionáře, tedy Ministerstvo hospodářství, musí být rovněž posouzeny, tak aby bylo možné stanovit, zda návrh na převod dluhu s následnou privatizací je pro stát lepším finančním řešením než úplná likvidace společnosti.
IX.3.2 Splácení veřejného dluhu - posouzení opatření č. 3
(98)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise soudí, že dodatečný prvek státní podpory by mohl mít původ v tom, že stát nepožadoval žádný úrok a/nebo žádnou smluvní pokutu za zpoždění u nesplaceného veřejného dluhu společnosti Oltchim po přistoupení Rumunska k EU. Tento dluh vznikl z aktivace státních záruk [viz výše uvedený popis bodů odůvodnění 23-27 a výše uvedené posouzení státních záruk v bodech odůvodnění 88-95]. V rozhodnutí o zahájení řízení se Komise domnívala, že nevybírání úroku nebo nevymáhání veřejného dluhu poskytly společnosti Oltchim výhodu vzhledem k tomu, že tato společnost měla bezplatně k dispozici kapitál.
(99)
Pro stanovení, zda se Rumunsko chovalo jako soukromý věřitel v případě nesplaceného dluhu vzniklého z aktivace státních záruk, je třeba posoudit chování rumunského státu v období od roku 2007 až do současné doby na základě informací, které měly k dispozici rumunské úřady v příslušných okamžicích.
(100)
Komise především uvádí, že rozhodnutí neúčtovat úroky a poplatky od roku 2007 až do pozměněného oznámení opatření č. 1 vyplývá z nařízení OUG 51/1998 [viz bod odůvodnění (27)]. Rovněž je třeba vzít v úvahu zákon č. 30/2007, podle něhož je agentura AVAS zmocněna znovu realizovat převod dluhu. Tehdy bylo záměrem rumunských úřadů, aby činnost společnosti Oltchim pokračovala, a spíše plánovaly nové investice než likvidaci společnosti.
(101)
Takže Komise musí především určit, zda se Rumunsko chovalo jako soukromý věřitel, když v roce 2007 rozhodlo, že bude provedena výměna dluhu za akcie, místo aby sledovalo splácení dluhu a/nebo likvidaci podniku. V tomto směru Komise uvádí, že Rumunsko použilo strategii výměny dluhu za akcie s cílem pokračování činnosti společnosti Oltchim, a to od prvního (nezdařilého) pokusu v roce 2003. Chování rumunských úřadů v tomto směru tedy bylo odpovídající jejich předcházejícímu chování. Z reakcí společného trhu na předcházející pokusy o privatizaci a ze stížností podaných menšinovými akcionáři vyplývá závěr, že trh věřil v zásadní životaschopnost ekonomických aktivit společnosti Oltchim.
(102)
Komise navíc uvádí, že Rumunsko mělo pro společnost Oltchim i podnikatelský plán (29), což ukazovalo, že tento podnik je životaschopný.
(103)
Komise vzhledem k těmto prvkům soudí, že rozhodnutí Rumunska (jako věřitele) uskutečnit výměnu dluhu za akcie a přijmout v tom smyslu zákon, v němž nebudou stanoveny úroky a smluvní pokuty pro nesplacený dluh, protože tento dluh měl být za všech okolností vyměněn za akcie, nebylo odůvodněné rozhodnutí.
(104)
Tuto analýzu nezpochybňuje ani to, že se Rumunsko před provedením převodu dluhu na akcie pokusilo získat schválení státní podpory. Tímto krokem Rumunsko pouze splnilo své povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Vzhledem k potížím, jež předtím Rumunsko mělo s menšinovými akcionáři a které mělo i nadále při provádění zákona č. 30/2007, bylo zcela logické, že se snažilo od Komise získat potvrzení, že plánovaná operace není státní podporou.
(105)
I když došlo k posouzení státní podpory a k naplnění povinnosti zachovat status-quo, převod dluhu na akcie byl nakonec odložen o pět let. V tomto směru Komise v prvé řadě uvádí, že do poloviny roku 2011 mělo Rumunsko pevný záměr uskutečnit v případě společnosti Oltchim rozsáhlou investiční strategii, která byla analyzována v několika odborných posudcích expertů (30). Bývalo by bylo v rozporu se státní strategií spočívající v nových investicích prováděných za účelem znovudosažení rentability společnosti a zvýšení její hodnoty za předpokladu uskutečnění privatizace ve střednědobém či dlouhodobém horizontu, požadovat zároveň úroky z veřejného dluhu.
(106)
Rumunsko v důsledku pochybností vyjádřených Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení v souvislosti s rozsáhlou investiční strategií a zejména v důsledku problémů s rozpočtem a programem EU-MMF změnilo v roce 2011 strategii a rozhodlo se privatizovat společnost hned po výměně dluhu za akcie. Vzhledem k tomu opustilo původní plány na provedení dalších investic v hodnotě 424 milionů EUR ještě před privatizací.
(107)
V těchto nových souvislostech se vymáhání úroků z dluhu stalo ze strany státu správnou strategií s cílem získat zpět co nejvyšší částku z dluhu.
(108)
Jak bylo zdůrazněno u výše uvedených bodů odůvodnění 75-77, u veřejného dluhu byly na základě dohody uzavřené podle soukromého práva v prosinci 2011 mezi společností Oltchim a agenturou AVAS požadovány další složené úroky za období ode dne 1. ledna 2007. Zejména úrokové sazby použité v případě veřejného dluhu odpovídaly nejvyšším hodnotám referenční úrokové sazby Komise, relevantní pro jednotlivá období, a úrokovým sazbám používaným pro soukromé půjčky společnosti ve stejném období, jež mohou být považovány za odpovídající.
(109)
Na základě výše uvedených skutečností došla Komise k závěru, že společnost Oltchim nezískala výhodu ze způsobu, kterým se státní úřady po přistoupení snažily dosáhnout splacení veřejného dluhu, který měl být vyměněn za akcie.
IX.3.2 Převod dluhu - opatření č. 1
(110)
Komise musí rovněž posoudit, zda opatření č. 1 spočívající [po provedení změny oznámení - viz výše uvedené body odůvodnění 14-16, 69-70 a 75-77] ve výměně veřejného dluhu za akcie v celkové hodnotě 1 049 milionů RON, po které má následovat rychlý prodej celého takto vzniklého balíku akcií v držení státu (privatizace), poskytuje společnosti Oltchim nepříslušející výhodu. Celý veřejný dluh, který má být vyměněn za akcie, zahrnuje hlavní veřejnou pohledávku v držení privatizační agentury AVAS v hodnotě 538 milionů RON a úroky z pohledávky v držení agentury AVAS, akumulované za období 1. ledna 2007 - 31. prosince 2011, v hodnotě 511 milionů RON.
(111)
Pro posouzení, zda navržené opatření převodu dluhu přináší společnosti Oltchim nepříslušející výhodu, je třeba stanovit, zda je převod dluhu skutečně tím nejlepším mechanismem, jak získat zpět co nejvyšší částku z veřejného dluhu, jak tvrdí Rumunsko. V praxi to znamená, že Komise musí stanovit, zda by hypotetický soukromý věřitel nacházející se ve srovnatelné situaci se situací privatizační agentury AVAS, která je věřitelem společnosti Oltchim, skutečně z různých možných řešení zvolil tento mechanismus pro získání splacení dluhu, a to s přihlédnutím k tomu, že dlužník se potýká s velkými finančními potížemi. I když Ministerstvo hospodářství, současný akcionář společnosti Oltchim, nehraje žádnou úlohu při vymáhání veřejného dluhu, v dále uvedené analýze jsou brány v úvahu i výsledky dvou možných scénářů pro veřejného akcionáře.
(112)
Rumunsko uvádí, že vzhledem k současné situaci společnosti (závažná podkapitalizace a nadměrné zadlužení) jediná realistická řešení, která by zvolil soukromý věřitel v situaci srovnatelné se situací veřejného věřitele AVAS, by spočívala buď v i) likvidaci společnosti anebo v ii) převodu dluhu na akcie s následným prodejem celého balíku akcií společnosti nacházejícího se v držení státu. Kterýkoliv soukromý věřitel, který by si měl vybrat z těchto možností, by se rozhodl pro tu, která zajistí navrácení co nejvyšší částky z nezaplaceného dluhu. Jinými slovy, věřitel by se rozhodl pro variantu „převod dluhů s následnou privatizací“, jestliže předpokládaná částka, kterou by bylo možné získat z privatizace, by byla vyšší než částka, která by mohla být získána při likvidaci.
(113)
S cílem ukázat, že převod dluhu s následným prodejem takto vzniklých akcií přinese věřiteli vyšší příjmy než likvidace, předložilo Rumunsko zprávu vypracovanou nezávislým konzultantem (viz výše uvedené body odůvodnění 78-82), v níž jsou porovnávány částky získané věřitelem v obou scénářích, tedy z převodu dluhů s následnou privatizací a z likvidace.
(114)
Komise tuto zprávu podrobně posoudila, aby prověřila, zda předložené výsledky zůstanou nezměněny po provedení analýzy a zda analýza skutečně prokáže, že výměnou držené pohledávky za akcie se agentura AVAS chová jako soukromý věřitel. Komise po provedení analýzy zprávy zjistila následující:
(115)
Hodnota pohledávky agentury AVAS v případě likvidace: Scénář likvidace je posuzován na základě zprávy vypracované společností Raiffeisen před likvidací v únoru 2011 a zprávy o likvidaci z března 2011, kterou vypracoval nezávislý konzultant Romcontrol SA București.
(116)
Podle rumunské legislativy jsou obchodní společnosti, v nichž má stát podíl alespoň 50 % + 1 akcií, likvidovány v rámci tzv. „zvláštního řízení dobrovolné likvidace“, jak je uvedeno v nařízení vlády č. 88/1997, v rozhodnutí vlády č. 577/2002 a v zákoně č. 137/2002. V rámci zvláštního řízení dobrovolné likvidace je částka získaná likvidátorem z prodeje aktiv společnosti použita na zaplacení vymahatelných dluhů společnosti v preferenčním pořadí stanoveném v zákoně č. 85/2006 (rumunský insolvenční zákon). Příjmy získané likvidací musí být tedy použity na zaplacení dluhů v následujícím preferenčním pořadí: 1) náklady na likvidaci; 2) mzdové pohledávky; 3) přednostní pohledávky (dluhy s ručením zástavou, hypotékou a dalšími speciálními výhodami); 4) rozpočtový dluh (daně a další daňové povinnosti); 5) dluhy vůči Ministerstvu financí za aktivované státní záruky; 6) pohledávky z veřejných půjček; 7) běžné pohledávky (nezajištěné); 8) akcionáři. V tomto případě by se agentura AVAS zařadila do třetí kategorie věřitelů (přednostní věřitelé), ale až za několika přednostními (soukromými) věřiteli společnosti Oltchim, protože veřejný dluh byl garantován pouze částečně.
(117)
Konzultační firma Romcontrol odhadla likvidační hodnotu aktiv podniku Oltchim ke dni 15. prosinci 2010 na základě metody očištěných aktiv, u nichž se bere v úvahu omezená doba držení aktiv na trhu za účelem jejich prodeje (31).
(118)
Konzultační firma Raiffeisen na základě výsledků likvidační hodnoty aktiv oceněných firmou Romcontrol odhadla výsledky pro věřitele AVAS a pro stát jako akcionáře tak, že vzala v úvahu dluhy společnosti k 31. prosinci 2010 a její předběžné finanční výkazy k témuž datu („likvidační studie z února 2011, vypracovaná konzultační firmou Raiffeisen“). V této studii se odhaduje, že příjmy, které by bylo možné získat z prodeje aktiv společnosti Oltchim, by umožnily získat přibližně [20]-[30]% ze všech dluhů společnosti. Věřitel AVAS jako částečně zajištěný věřitel by získal přibližně [80]-[100] milionů RON (představujících [10]-[30] % z celé pohledávky ve výši 538 milionů RON). Vzhledem k zápornému rozdílu mezi příjmy z likvidace a dluhy společnosti by stát jako akcionář nedostal nic.
(119)
V říjnu 2011 konzultační firma Raiffeisen aktualizovala odhady obsažené v likvidační studii z února 2011, aby vzala v úvahu finanční údaje společnosti k 30. červnu 2011 a aby zahrnula úroky účtované od ledna 2007.
(120)
Podle těchto aktualizovaných odhadů by agentura AVAS jako částečně zaručený věřitel společnosti Oltchim získala [100]-[120] milionů RON z celé své pohledávky vůči společnosti (což představuje [10]-[20] % (32) z celé pohledávky, tedy hlavní pohledávka v hodnotě 538 milionů RON plus úroky). Ministerstvo hospodářství jako veřejný akcionář by ani tentokrát nezískalo nic. Částka, kterou by měla získat agentura AVAS, byla pak aktualizována (33) k 30. červnu 2011. Agentura AVAS by tedy v případě likvidace společnosti získala [10]-[40] milionů EUR.
Tabulka č. 2
Inkasování pohledávky v držení státu v případě likvidace
Pohledávka
(v mil. EUR)
Příjmy celkem
(v mil. EUR)
Příjmy ČSH při 10,7 %
(v mil. EUR)
AVAS (věřitel)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Ministerstvo hospodářství (akcionář)
podíl
[0]-[10]
[0]-[10]
Stát celkem
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
Tato částka se pak porovnává s příjmy, které jsou odhadovány v případě převodu pohledávky v držení agentury AVAS na akcie a následné privatizace společnosti.
(122)
Hodnota pohledávky v držení agentury AVAS v případě převodu dluhu s následnou privatizací: ve zprávě byly příjmy, které by mohl získat stát v případě převodu dluhu s následnou privatizací, odhadnuty metodou využívající hodnotu podniku, což je jeden z hlavních hodnotících systémů využívaných pro oceňování podniků.
(123)
Pokud jde o použití této metody, Komise uvádí, že v zásadě existuje více metod pro ocenění hodnoty akcií podniku.
(124)
Jednou z často používaných metod je metoda násobku EBITDA („zisk před započtením úroků, daní a odpisů“). To umožňuje ocenění hodnoty vlastního kapitálu podniku za rok X pomocí vynásobení EBITDA z roku X číslem (násobkem) považovaným za odpovídající pro příslušný sektor a pomocí odečtení čistého dluhu od výsledku.
(125)
Jiná metoda spočívá v analýze aktualizovaných toků peněžních prostředků. Disponibilní nominální toky peněžních prostředků podniku pro následující roky jsou aktualizovány na průměrnou váženou cenu kapitálu (34) a čistý dluh se odečte od získané hodnoty.
(126)
Třetí metoda je metoda vynásobení obratu. Ta umožní ocenit hodnotu vlastního kapitálu podniku pro rok X pomocí vynásobení obratu za rok X číslem (násobkem) považovaným za odpovídající pro příslušný sektor a pomocí odečtení čistého dluhu od výsledku.
(127)
Všechny tyto metody (budoucí hodnota EBITDA, tok peněžitých prostředků nebo obrat) používají odhadované hodnoty. V daném případě nemůže být žádná metoda ocenění, zakládající se na odhadovaných hodnotách v určité oblasti podnikání, použita soudným způsobem. Vzhledem k tomu, že se předpokládá okamžitá privatizace společnosti, pouze nový vlastník bude schopen stanovit budoucí podnikatelskou strategii podniku a v důsledku toho nejsou k dispozici relevantní výhledy z podnikatelského plánu, nezbytné pro tyto metody, a ani nemohou být předvídány (35). Protože nový vlastník bude muset provést významné investice, nemohou být pro vypracování výhledů použity ani historické výsledky společnosti.
(128)
Za těchto podmínek Komise soudí, že jediné dvě metody, které jsou k dispozici pro odhad hodnoty kombinovaných akcií v držení rumunského státu, přesněji řečeno v držení agentury AVAS a Ministerstva hospodářství, jsou tržní kapitalizace a hodnota podniku. Je třeba zdůraznit, že hodnota podniku zahrnuje i parametry používané pro tržní kapitalizaci.
(129)
Tržní kapitalizace je definována jako cena akcií znásobená počtem akcií v oběhu a představuje celkovou hodnotu akcií podniku, které jsou v oběhu. Tento systém výpočtu představuje veřejný konsensus, pokud jde o hodnotu vlastního kapitálu určité společnosti, a mohl by být použit jako náhražka veřejného mínění v případě čisté hodnoty určité společnosti.
(130)
Tržní kapitalizace společnosti Oltchim byla vypočítána na základě cen jejích akcií zaznamenaných na Burze cenných papírů v Bukurešti (36) po dobu 44 měsíců (2008 - srpen 2011). Tento interval je dostatečně rozsáhlý, aby byl relevantní, a tržní kapitalizace za dané období je rovněž dobrým ukazatelem toho, kolik je trh ochoten za společnost zaplatit.
(131)
V této souvislosti Komise považuje za pozitivní, že v nedávném období, mezi květnem a srpnem 2011, byla cena akcií vždy vyšší než jejich průměrná cena za 44 měsíců. Přesně řečeno, zatímco vyvážený průměr za 44 měsíců je 0,53 RON za akcii, cena jedné akcie v červenci 2011 dosáhla dokonce 2,05 RON (37). Údaje používané pro stanovení tržní hodnoty lze proto považovat za konzervativní.
(132)
Navíc pokud jde o vývoj ceny akcií počínaje zářím 2011 (poslední sada údajů použitých ve studii, kterou vypracovala konzultační firma Raiffeisen), Komise považuje za pozitivní, že v nedávné minulosti (od poloviny října 2011) ceny akcií významně vzrostly a držely se na hodnotě vyšší než na váženém průměru 0,53 RON, který se používá ve vzorci tržní kapitalizace.
Obrázek č. 1
Vývoj cen akcií společnosti Oltchim na Burze cenných papírů v Bukurešti v období 23.2.2011 - 23.2.2012
(133)
V analyzovaném období (leden 2008 - srpen 2011) před plánovaným převodem dluhu, dosahovala tržní kapitalizace společnosti Oltchim většinou vážený průměr 45 milionů EUR (38) a v posledních třech měsících analyzovaného období (červen - srpen 2011) se trvale držela nad hodnotou 100 milionů EUR. Tržní kapitalizace tak zcela zřejmě převyšuje likvidační hodnotu společnosti Oltchim ([10]-[40] milionů EUR), což je prvním ukazatelem, že prodej balíku akcií v držení státu v rámci privatizačního procesu by byl vhodnější než likvidace společnosti.
(134)
Druhá metoda, kterou lze použít je hodnota podniku. Hodnota podniku je měrná jednotka hodnoty společnosti, která se často používá jako jednoduchá alternativa k tržní kapitalizaci, protože panuje názor, že umožňuje přesnější ocenění společnosti. Hodnota podniku představuje částku mezi hodnotou tržní kapitalizace podniku a jejím čistým finančním dluhem. Tuto metodu použila Raiffeisen Capital.
(135)
Další prvek výpočetního vzorce hodnoty podniku po vypočítání hodnoty tržní kapitalizace je čistý dluh, který byl vypočítán jako součet všech finančních dluhů společnosti (všechny úročené dluhy společnosti, zejména bankovní půjčky a splatné dluhy/dluhy ve splátkovém kalendáři) (39).
(136)
Jako další etapa může následovat výpočet střední hodnoty, průměru a váženého průměru hodnoty podniku a hodnoty podniku na akcii za období 44 měsíců. Ve zprávě byly tyto hodnoty vypočítány pro dva scénáře: s úrokem stanoveným pro hlavní dluh na základě dohody a bez něj.
(137)
Ohledně tohoto bodu je Komise názoru, že úrok stanovený na základě dohody by neměl být brán v úvahu pro výpočet hodnoty podniku z následujících důvodů: všechny ostatní prvky zůstávají neměnné, jestliže dluh roste, vlastní kapitál se snižuje. Tyto dva jevy mají opačné směry a v zásadě by neměly mít žádný vliv na hodnotu podniku. Jestliže by trh věděl o úroku, ohodnotil by akcie nižší cenou. V tomto případě byl však součet úroků doplněn ex post a nebyl předem očekáván trhem. Proto jsou relevantní informace, které má trh k dispozici ve chvíli hodnocení.
(138)
S ohledem na tyto důvody byly vypočítány následující hodnoty podniku na akcii pro sledované období.
Tabulka č. 3
Výpočet hodnoty podniku na akcii společnosti Oltchim pro sledované období
Období
Počet akcií
Průměrná cena akcií
Tržní kapitalizace (cena akcií x počet akcií)
Čistý dluh v tisících
RON
Hodnota podniku (tržní kapitalizace plus čistý dluh)
v tisících RON
Hodnota podniku na akcii
leden -08
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
únor -08
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
březen -08
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
duben -08
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
květen -08
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
červen -08
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
červenec -08
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
srpen -08
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
září -08
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
říjen -08
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
listopad -08
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
]1 400]-[1 500]
[4]-[6]
prosinec -08
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
leden -09
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
únor -09
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
březen -09
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
duben -09
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
květen -09
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
červen -09
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
červenec -09
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
srpen -09
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
září -09
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
říjen -09
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
listopad -09
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
prosinec -09
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
leden -10
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
únor -10
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
březen -10
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
duben -10
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
květen -10
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
červen -10
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
červenec -10
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
srpen -10
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
září -10
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
říjen -10
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
listopad -10
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
prosinec -10
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
leden -11
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
únor -11
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
březen -11
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
duben -11
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
květen -11
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
červen -11
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
červenec -11
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
srpen -11
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Na základě informací obsažených v této tabulce byl vypočítán střed, průměr a vážený průměr hodnoty podniku na akcii.
Tabulka č. 4
Střed, průměr a vážený průměr vztahu mezi hodnotou podniku a akcií společnosti Oltchim
Ceny akcií
Hodnota podniku na akcii
Střed
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Průměr
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Vyvážený průměr
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Hodnota podniku (střed, průměr, vážený průměr) vypočítaná tak, jak bylo výše vysvětleno, může být později použita pro určení hodnoty balíku akcií v držení státu „po převodu dluhu“, a sice odečtením dluhů společnosti, které zůstanou vymahatelnými po převodu, a to tak, že se odečtou od této hodnoty podniku; to zůstane pro společnost dluhem ke splacení.
(141)
Výsledkem je tržní hodnota vlastního kapitálu, jak je uvedeno v tabulce č. 5.
Tabulka č. 5
Výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu na základě metody hodnoty podniku
Výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu celkem po převodu dluhu
Scénáře
Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny středu akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné ceny akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné vážené ceny akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku na akcii (RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Počet akcií před převodem
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Hodnota podniku (v mil. RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Čistý dluh po převodu dluhu (v mil. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Tržní hodnota vlastního kapitálu (v mil. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Tržní hodnota vlastního kapitálu (v mil. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
Pokud jde o čisté finanční dluhy použité pro výše popsaný výpočet, obě etapy výpočtu, přesněji řečeno i) výpočet vzorce pro hodnotu podniku a ii) následný odečet za účelem získání tržní hodnoty vlastního kapitálu, by v zásadě měly být založeny na tržní hodnotě dluhu společnosti.
(143)
Komise však především konstatuje, že je velmi obtížné stanovit tržní cenu dluhu společnosti Oltchim, protože není předmětem transakcí a protože neexistuje místní trh obchodování s dluhy. Místo toho by tržní hodnota dluhu mohla být teoreticky určena pomocí stanovení ratingu společnosti před a po převodu dluhu. Tento rating by pak mohl být použit pro odhad pravděpodobnosti nedodržení platebních závazků, která by pak zase mohla být použita pro výpočet tržní hodnoty dluhu. Vzhledem k neexistenci takovýchto ratingů Komise soudí, že tento postup není možný a že použití nesprávně odhadnuté tržní hodnoty by způsobilo významné chyby.
(144)
Za druhé, jestliže bychom předpokládali, že došlo k transakci čistého dluhu při stejné aktualizaci vůči jeho účetní hodnotě před a po převodu, výsledky výpočtu se vůbec nezmění, bez ohledu na hodnotu aktualizace. Jakékoliv výkyvy hodnoty čistého finančního dluhu by v takovém případě vedly k proporcionální změně hodnoty tržní kapitalizace s opačným znaménkem. Přidání buď účetní hodnoty dluhu, nebo jeho tržní hodnoty není vůbec relevantní, protože hodnota dluhu se nejprve přičítá, aby se získala hodnota podniku, a pak se odečítá, aby se získala nová účetní hodnota akcií.
(145)
Za třetí, budeme-li předpokládat, že dluh, který zůstal po převodu, je předmětem transakcí v hodnotě lišící se od hodnoty před převodem, pak pro provedení odpovídajícího výpočtu by bylo třeba vzít v úvahu, že po převodu dluhu na akcie by tržní hodnota zůstatku dluhu byla pravděpodobně nadále nižší než jeho účetní hodnota, ale v každém případě vyšší než tržní hodnota dluhu před převodem. V případě, že neexistuje základ pro stanovení těchto hodnot, není ani možné nasimulovat účinky změny této hodnoty, neboť by se muselo měnit příliš mnoho parametrů současně.
(146)
Komise na druhé straně uvádí, že finanční výkazy společnosti Oltchim byly připraveny podle Mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) a byly auditorovány nezávislým auditorem KPMG. V těchto finančních výkazech jsou finanční dluhy uvedeny v jejich reálné podobě v souladu s ustanoveními IAS 39. Podle IAS 39 je správná hodnota částka, za kterou by mohlo být obchodováno aktivum nebo za kterou by dluh mohl být vyrovnán dobrovolně, se znalostí věci a za normálních podmínek hospodářské soutěže. Na tomto základě auditor KPMG předal osvědčení, že se reálná dlouhodobá hodnota dluhu společnosti významně nelišila od jeho účetní hodnoty.
(147)
Na základě výše uvedených zjištění je Komise názoru, že v tomto případě je správné, aby se pro výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu použila účetní hodnota dluhu.
(148)
Komise za účelem prověření solidnosti výpočtu provedla také další analýzu citlivosti; tedy určila procentuální rozdíl mezi účetní hodnotou a tržní hodnotou čistého dluhu před převodem, kdy by se současná hodnota balíku akcií v držení státu po převodu vyrovnala likvidační ceně, a to na základě předpokladu, že po převodu dluhu na akcie se tržní hodnota dluhu bude rovnat jeho účetní hodnotě. Tato hodnota vyjádřená v procentech může být považována za jakousi „chybovou marži“ při odhadu tržní hodnoty dluhu.
(149)
Komise soudí, že ze všech scénářů (hodnota podniku podle střední hodnoty, průměru, váženého průměru) je nejvěrnějším scénářem vážený průměr, protože v tomto případě hodnoty byly vyváženy objemem hodnoty obchodovaných akcií. U tohoto scénáře činí marže 15 %. Komise došla k závěru, že taková marže je dostatečná k tomu, aby se výpočet mohl považovat za spolehlivý.
(150)
Po vypočítání tržní hodnoty vlastního kapitálu se může vypočítat hodnota vzniklého balíku akcií v držení státu tak, že se vyjde z tržní hodnoty celého vlastního kapitálu na základě účasti státu, který po převodu dluhu bude následující: (40)
Tabulka č. 6
Účast rumunského státu ve společnosti Oltchim před plánovaným převodem a po něm
Účast před převodem dluhu
Účast po převodu dluhu
Dluh vůči agentuře AVAS plus k němu se vážící úroky představují převedené dluhy
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Ministerstvo hospodářství
54,81 %
[0]-[5] %
Stát celkem
54,81 %
[80]-[100]
(151)
Tržní hodnota vlastního kapitálu společnosti Oltchim se bude ve výsledku, tedy po převodu hlavního dluhu vůči agentuře AVAS, k čemuž se připočítají úroky stanovené podle dohody, pohybovat v rozmezí [20]-[30] až [90]-[100] milionů EUR, což určí aktualizovanou hodnotu (41) balíku kombinovaných akcií v držení státu ([80]-[100]%) pohybující se v rozmezí [15]-[30] až [75]-[90] milionů EUR. V níže uvedené tabulce č. 7 jsou hodnoty podniku posouzeného pro všechny scénáře uvedeny v syntetizované podobě a jsou porovnány s hodnotami platnými pro případ likvidace.
Tabulka č. 7
Porovnání převodu dluhu s následnou privatizací a likvidace s použitím metody hodnoty podniku
Předpokládaný příjem státu
(v mil. EUR)
Převod dluhu s okamžitou následnou privatizací
Aktualizovaná čistá hodnota příjmů získaných z likvidace
Porovnání
Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny středu akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny průměrné ceny akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné vážené ceny akcií za období 44 měsíců
Tržní hodnota vlastního kapitálu
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Tržní hodnota balíku kombinovaných akcií v držení státu
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Aktualizovaná čistá hodnota balíku kombinovaných akcií v držení státu (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Likvidace převod dluhu a privatizace
Aktualizovaná čistá hodnota balíku akcií v držení agentury AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Likvidace převod dluhu a privatizace
Aktualizovaná čistá hodnota balíku akcií v držení Ministerstvem hospodářství (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Likvidace převod dluhu a privatizace
(152)
Jak AVAS jako veřejný věřitel, tak i Ministerstvo hospodářství jako veřejný akcionář ve všech scénářích založených na metodě hodnoty podniku získají lepší výsledky v případě převodu dluhu s následnou privatizací než v případě likvidace společnosti. Současný balík akcií Ministerstva hospodářství, veřejného akcionáře, se převodem dluhu sníží, což bude znamenat výsledný balík představující [80]-[100]% pro věřitele AVAS. Navzdory tomu Ministerstvo hospodářství nemá důvody bránit převodu dluhu, protože v případě likvidace by za balík, který má ve společnosti, nedostalo nic. Pokud jde o veřejného věřitele AVAS, dokonce i ve scénáři s nejnižším oceněním hodnoty podniku by získal víc než v případě, že by bylo rozhodnuto provést likvidaci společnosti ([10]-[30] milionů EUR oproti [10]-[30] milionům EUR).
(153)
Na základě výše uvedených zjištění a za situace, kdy společnost bude po převodu dluhu rychle privatizována, lze učinit závěr, že oznámené opatření (převod dluhu s následnou úplnou privatizací) neznamená žádnou výhodu pro společnost Oltchim a že toto opatření umožní veřejnému věřiteli, agentuře AVAS, získat zpět více než v případě, kdy by přijal rozhodnutí i likvidaci společnosti. V tomto ohledu Komise bere na vědomí závazek rumunských úřadů (viz výše uvedené body odůvodnění 17 a 73) provést úplnou privatizaci do konce května 2012.
(154)
Komise soudí, že kvantitativní posouzení provedené metodou tržní kapitalizace a metodou hodnoty podniku je rovněž podpořeno dalšími dvěma argumenty, které nezávislý expert nekvantifikoval.
(155)
V prvé řadě se posouzení zakládá na ceně akcií na burze. Jestliže se balík akcií společnosti Oltchim v držení státu prodá jako celek, bude kupující schopen kontrolovat společnost. Kupující podílu bude ochoten zaplatit příplatek za získání kontroly, což je v případě porovnatelných transakcí běžná praxe.
(156)
Za druhé, Komise uvádí, že podnik PCC byl v roce 2007 ochoten zaplatit částku 7,5 milionu EUR za 12 % podíl ve společnosti Oltchim a v roce 2011 částku 2,6 milionu EUR za dodatečný balík akcií představující 3,6 %. To ukazuje, že soukromý investor usoudil, že hodnota společnosti Oltchim v roce 2011 vzrostla oproti roku 2007 (vzhledem k tomu, že byl ochoten zaplatit za akcii vyšší cenu) a že na základě transakce z roku 2011 by akcie byly oceněny jako celek na 73 milionů EUR, což je značně vyšší částka než likvidační hodnota.
IX.4. Závěry ke kritériu výhody
(157)
Na základě výše uvedených zjištění a zejména pak proto, že: i) společnost nezískala žádnou nepříslušející výhodu ze způsobu, jakým se úřady veřejné správy snažily vymáhat veřejný dluh, který je předmětem oznámeného opatření a ii) převod dluhu jako takový neposkytuje společnosti žádnou nepříslušející výhodu, došla Komise k závěru, že pokud jde o opatření oznámená v současné době (vyplývající z kombinace dřívějšího opatření č. 1 a č. 3), nebylo splněno kritérium výhody. S ohledem na toto zjištění, za účelem posouzení opatření oznámeného v současné době nemusejí být analyzována ostatní kumulativní kritéria z definice pojmu státní podpora vyplývající z čl. 107 odst. 1 SFEU.
X. ZÁVĚR
(158)
Formální vyšetřovací řízení, které bylo zahájeno podle čl. 108 odst. 2 SFEU a jehož předmětem je opatření č. 2 (státní záruka), musí být ukončeno, protože po stažení oznámení tohoto opatření je toto vyšetřování bezpředmětné.
(159)
Opatření oznámené v současné době (kombinace dřívějšího opatření č. 1 a č. 3) neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(160)
Tento závěr se zakládá na pevném záměru Rumunska prodat celý balík akcií společnosti Oltchim, který má Rumunsko ve svém držení, tak jak to uvedl předseda vlády Boc ve svém dopise ze dne 21. října 2011 a opět potvrdil předseda vlády Ungureanu ve svém dopise ze dne 16. února 2012,
PŘIJÍMÁ TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se oznámené státní záruky (opatření č. 2) ve prospěch společnosti Oltchim vzhledem k tomu, že Rumunsko své oznámení vzalo zpět a v dotčeném opatření nebude pokračovat.
Článek 2
Opatření č. 1, oznámené Rumunskem dne 17. července 2009 a pozměněné dne 22. června 2011, 9. září 2011, 21. října 2011 a 16. února 2012, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Opatření č. 3, které Rumunsko provedlo v roce 2007, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 7. března 2012.
SKLEP KOMISIJE
z dne 7. marca 2012
o državni pomoči št. SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Podporni ukrepi v korist podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1369)
(Besedilo v romunskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2013/246/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) (1) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
ob upoštevanju odločitve Komisije, da začne postopek na podlagi člena 108(2) PDEU glede ukrepa pomoči št. C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
17. julija 2009 je Romunija priglasila dva podporna ukrepa (v nadaljnjem besedilu: priglasitev) v korist podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (v nadaljnjem besedilu: Oltchim ali podjetje): (i) pretvorbo dolga do državnih organov v višini 538 milijonov RON (približno 128 milijonov EUR (3)) v lastniški kapital in (ii) državno jamstvo, ki krije 80 % komercialnega posojila v višini 424 milijonov EUR. Romunija je priglasila navedena državna podporna ukrepa zaradi pravne varnosti z utemeljitvijo, da ne pomenita državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.
(2)
Pred priglasitvijo, dne 10. aprila 2008, je podjetje PCC SE (v nadaljnjem besedilu: PCC), s sedežem v mestu Duisburg v Nemčiji, ki ima trenutno v podjetju Oltchim v lasti manjšinski delež v višini 18,31 %, vložilo uradno pritožbo, v kateri trdi, da načrtovana pretvorba dolga v lastniški kapital pomeni nezdružljivo državno pomoč.
(3)
Po evidentiranju pritožbe je Komisija izmenjala korespondenco in informacije z romunskimi organi, podjetjem Oltchim in pritožnikom ter se večkrat sestala z romunskimi organi in predstavniki podjetja Oltchim na eni strani in predstavniki pritožnika na drugi strani.
(4)
15. septembra 2009 je Komisija začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU v zvezi s priglašenimi ukrepi (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Romunija je 3. novembra 2009 predložila pripombe na sklep o začetku postopka.
(5)
Sklep o začetku postopka je bil 29. decembra 2009 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (4). Z dopisom z dne 21. decembra 2009 je Komisija povabila osem konkurenčnih podjetij podjetja Oltchim, ki bi jih postopek potencialno lahko zanimal, k oddaji pripomb na sklep o začetku postopka.
(6)
Komisija je prejela pripombe petih tretjih oseb: z dopisom z dne 26. januarja 2010 od podjetja Vestolit GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: Vestolit); z dopisom z dne 26. januarja 2010 od podjetja Ineos ChlorVinyls (v nadaljnjem besedilu: Ineos); z dopisom z dne 27. januarja 2010 in 28. januarja 2010 od dveh podjetij, ki sta zahtevali zaupnost glede svoje identitete (v nadaljnjem besedilu: anonimni stranki I in II); in z dopisom z dne 29. januarja 2010 od g. Virgila Besteae kot fizične osebe.
(7)
Te pripombe so bile posredovane Romuniji z dopisom z dne 2. marca 2010. Romunija je na navedene pripombe tretjih oseb odgovorila z dopisom z dne 8. aprila 2010.
(8)
Šesta tretja oseba, podjetje Firebird Management LLC (v nadaljnjem besedilu: Firebird) - investicijski sklad, ki je v tistem času imel 1,328-odstotni lastniški delež v podjetju Oltchim -, je posredovala informacije in pripombe z dopisi z dne 27. maja 2010 in 8. julija 2010. Pripombe podjetja Firebird so bile Romuniji posredovane z dopisi z dne 25. junija 2010 in 27. julija 2010.
(9)
Podjetje PCC, pritožnik, je predložilo svoje informacije o zadevi z dopisi z dne 6. maja 2010, 18. maja 2010, 19. maja 2010, 28. maja 2010, 13. junija 2010, 18. junija 2010, 22. julija 2010, 6. avgusta 2010, 2. septembra 2010, 18. oktobra 2010, 9. aprila 2011 in 14. aprila 2011. Poleg tega je podjetje PCC predložilo številne informacije, povezane z zadevo, predvsem časopisne članke in druge informacije, povečini javno dostopne.
(10)
Nadalje sta anonimni stranki I in II (ki sta tudi podali svoje pripombe na sklep o začetku postopka in ki sta zahtevali zaupnost glede svoje identitete) predložili dodatne informacije dne 21. septembra 2010, 22. februarja 2011, 28. februarja 2011, 26. julija 2011 in 28. oktobra 2011.
(11)
Komisija je Romuniji poslala pripombe iz uvodnih izjav (9) in (10), če so vsebovale nove informacije in argumente ter bile pomembne za sedanji postopek, z dopisi z dne 25. junija 2010, 2. avgusta 2010, 9. septembra 2010, 22. septembra 2010, 20. oktobra 2010 in 23. novembra 2011.
(12)
Romunija je odgovorila na dodatne pripombe z dopisi z dne 30. julija 2010, 2. septembra 2010, 12. oktobra 2010, 26. oktobra 2010, 23. novembra 2010 in 7. decembra 2011. Poslala je tudi dodatne informacije o zadevi z dopisi z dne 29. marca 2011, 14. aprila 2011, 27. julija 2011, 9. septembra 2011 in 21. septembra 2011.
(13)
Po sprejetju sklepa o začetku postopka je bilo organiziranih več sestankov v Bruslju med službami Komisije in romunskimi organi, in sicer 30. junija 2010, 15. julija 2010, 19. maja 2011 in 12. septembra 2011. Službe Komisije so se večkrat sestale tudi s predstavniki pritožnika, podjetja PCC.
(14)
Z dopisom z dne 22. junija 2011 so romunski organi umaknili svojo priglasitev z dne 17. julija 2009 v zvezi z državnim jamstvom za posojilo v višini 424 milijonov EUR. Obenem so Komisijo obvestili, da so ohranili priglasitev v zvezi s pretvorbo dolga v lastniški kapital.
(15)
Romunska vlada je 10. avgusta 2011 odobrila memorandum, ki predstavnikom Ministrstva za gospodarstvo, trgovino in poslovno okolje, agencije AVAS (5) in podjetja Oltchim daje pooblastilo za sprejetje civilnopravnega sporazuma med agencijo AVAS in podjetjem Oltchim, s katerim bi podjetje priznalo obresti na javni dolg, natečene v času od 1. januarja 2007.
(16)
Z dopisom z dne 9. septembra 2011 so romunski organi sporočili, da podjetje Oltchim in agencija AVAS nameravata skleniti navedeni civilnopravni sporazum, agencija AVAS pa naj bi skupaj z glavnico v lastniški kapital pretvorila tudi natečene obresti.
(17)
Z dopisom z dne 21. oktobra 2011 je romunski predsednik vlade Emil Boc izrazil trdno zavezo romunske vlade, da bo v celoti privatizirala podjetje Oltchim, vključno s celotnim lastniškim deležem, ki bi po pretvorbi dolga pripadal državnim organom. Napoved privatizacije naj bi bila javno objavljena konec marca 2012, privatizacija pa naj bi bila zaključena do konca maja 2012. Z dopisom z dne 16. februarja 2012 je novi romunski predsednik vlade Mihai-Răzvan Ungureanu znova potrdil te zaveze.
(18)
Romunija je poslala dodatne pripombe in informacije z dopisi z dne 12. oktobra 2011 in 23. decembra 2011.
(19)
Iz dopisov, omenjenih v uvodnih izjavah 17 in 18, je razvidno, da je Romunija spremenila priglasitev ukrepa 1 v smislu, da bo pretvorbi dolga do državnih organov v višini 538 milijonov RON sledila privatizacija nastalega lastniškega deleža v podjetju Oltchim in da mora biti pretvorba ocenjena v luči nadaljnje privatizacije.
II. DEJANSKO STANJE
II.1. Podjetje
(20)
Podjetje Oltchim je velik romunski proizvajalec petrokemičnih proizvodov, ki izdeluje PVC, kavstično sodo, DOP in polieter poliole. Glavni proizvod podjetja je PVC (trenutno zajema okoli 37,5 % celotne proizvodnje) s tržnim deležem EU v višini 2,1 % iz leta 2008 (6). Podjetje Oltchim je eno največjih petrokemičnih podjetij v Romuniji in jugovzhodni Evropi, ki proizvaja 78 vrst od 40 osnovnih kemičnih proizvodov. Družba izvozi okoli 80 % svoje proizvodnje v Evropi in zunaj nje.
(21)
Podjetje Oltchim je glavni industrijski delodajalec v Vâlcei, romunski regiji, ki prejema pomoč na podlagi člena 107(3)(a) PDEU. Dne 15. oktobra 2011 je bilo v podjetju zaposlenih 3 470 ljudi (7). Zaradi trenutnega težkega finančnega položaja je podjetje decembra 2011 začasno odpustilo 1 000 zaposlenih in nadaljnjih 993 zaposlenih januarja 2012 (8).
(22)
Podjetje je začelo delovati leta 1966, reorganizirano je bilo leta 1990, na romunsko borzo pa je bilo uvrščeno leta 1997. Romunska država ohranja kontrolni delež v višini 54,8 % podjetja (trenutno prek Ministrstva za gospodarstvo). Glavni manjšinski delničar je podjetje PCC, ki je tudi pritožnik v tem postopku in ima v lasti podjetje Rokita SA, ki je poljski tekmec podjetja Oltchim, z deležem v višini 18,31 %. Preostale delnice podjetja so v lasti podjetja Nachbar Services Ltd (14,02 %), posameznikov (11,04 %) in drugih pravnih oseb (1,81 %).
II.2. Dogodki pred pristopom Romunije v EU
II.2.1 Izvor javnega dolga
(23)
V obdobju 1992-2008 je podjetje Oltchim investiralo skupaj približno 371 milijonov EUR v modernizacijo svoje proizvodne linije (od tega je bilo 118,8 milijona EUR investiranih v letih 2007 in 2008). V povezavi s temi investicijami je podjetje Oltchim v obdobju 1995 -2000 najelo 12 komercialnih posojil v skupni vrednosti 171 milijonov DEM ter 60 milijonov USD. Posojila so bila zavarovana z državnimi jamstvi, izdanimi s strani Ministrstva za finance.
(24)
Ker podjetje Oltchim ni bilo sposobno odplačati posojil, so banke novembra 1999 začele uveljavljati državna jamstva.
(25)
Od leta 1999 do leta 2002 je Ministrstvo za finance izvajalo plačila v skladu z uveljavljanimi jamstvi. Zaračunalo je znatne obresti in kazni na zneske, plačane na podlagi državnih jamstev, izdanih v obdobju od 1999 do 2002, ki so se gibale med 0,15 % in 0,3 % na dan, tj. med 54 % in 110 % letno (9).
(26)
Do junija 2002 je dolg družbe Oltchim do Ministrstva za finance, ki je izviral iz državnih jamstev in z njimi povezanih obresti in kazni, znašal 303 milijonov RON (približno 72 milijonov EUR). Z Ministrstva za finance je bil znesek v tem času prenesen na romunsko agencijo AVAS (10), pooblaščeno za izterjavo javnega dolga. Da bi se vrednost dolga v hiperinflacijskem okolju ohranila, je bil dolg konsolidiran v USD in je znašal 91 milijonov USD.
(27)
V skladu z romunsko zakonodajo (GEO 51/1998) agencija AVAS ni imela posebnega pooblastila za zaračunavanje obresti in kazni na javni dolg, za katerega je bila pooblaščena, da ga izterja od podjetij dolžnikov.
II.2.2 Pretvorba dolga leta 2003
(28)
Prvi poskus privatizacije podjetja je potekal leta 2001, ko se je agencija AVAS pogajala in podpisala pogodbo o prodaji državnega deleža v podjetju s podjetjem Exall Resources. Prodajna pogodba je bila odpovedana, ker kupec ni izpolnil svojih plačilnih obveznosti in ni zmogel zagotoviti tehnoloških/okoljskih investicij v podjetje.
(29)
Drugi poskus privatizacije podjetja Oltchim je potekal oktobra 2003, ko je romunska Agencija za privatizacijo APAPS objavila napoved o prodaji državnega deleža. Da bi povečali zanimanje potencialnih vlagateljev za naložbe v podjetje, so jim sporočili, da se bo javni dolg preoblikoval v lastniški kapital.
(30)
Ko pa so potencialni vlagatelj (Rompetrol) in manjšinski delničarji na romunskih sodiščih izpodbijali pretvorbo dolga iz leta 2003, je bila ponudba za privatizacijo na začetku novembra 2003 preklicana. Ne glede na to so bile terjatve agencije AVAS novembra 2003 s sklepom skupščine delničarjev podjetja Oltchim (v kateri so imeli državni predstavniki večinske glasove) v višini 95 milijonov USD oziroma 322 milijonov RON (tj. prenesenih 91 milijonov USD plus dodatna plačila, ki jih je Ministrstvo za finance izvedlo zaradi uveljavitve jamstev in jih na agencijo AVAS preneslo od junija 2002) pretvorjene v lastniški kapital. Javni delež v podjetju Oltchim je tako narasel s 53,26 % na 95,73 %.
(31)
Novembra 2005 je gospodarsko sodišče v Vâlcei razveljavilo sklep skupščine delničarjev podjetja Oltchim o pretvorbi dolga z utemeljitvijo, da je bila pretvorba dolga izvedena brez možnosti udeležbe manjšinskih delničarjev pri povečanju kapitala.
(32)
Junija 2006 je romunska vlada izdala izredni odlok (11), s katerim je državne predstavnike pooblastila, da na skupščini delničarjev podjetja Oltchim glasujejo proti pritožbi zoper odločbo sodišča, ki je razveljavilo prvo pretvorbo dolga, in da sprejmejo potrebne ukrepe za storniranje pretvorbe. Odločba sodišča o razveljavitvi pretvorbe dolga je postala končna avgusta 2006. Do zmanjšanja osnovnega kapitala je dejansko prišlo novembra 2007. Nastali dolg iz razveljavitve pretvorbe dolga je bil ponovno vnesen v računovodske izkaze po izvirni vrednosti 95 milijonov USD oziroma 317 milijonov RON.
II.2.3 Nadaljnje kopičenje dolga
(33)
Po prvem prenosu terjatev na agencijo AVAS junija 2002 je Ministrstvo za finance v obdobju od junija 2002 do decembra 2006 nadaljevalo s plačili na podlagi državnih jamstev, izdanih od novembra 1999. V obdobju 2003-2006, ko je še vedno veljala pretvorba dolga iz leta 2003, je vsota dodatnih plačil s strani Ministrstva za finance na podlagi jamstev znašala 191 milijonov RON. V skladu s sporazumom, sklenjenim junija 2002 med Ministrstvom za finance in agencijo AVAS za prenos javnega dolga, je Ministrstvo za finance v zaporednih obrokih, ki so sledili dejanskim plačilom na podlagi jamstev, preneslo na agencijo AVAS tudi vse te terjatve. Agencija AVAS je te terjatve, ki so leta 2006 znašale 60 milijonov USD, tudi konsolidirala v USD.
(34)
Tako je 1. januarja 2007, na dan pristopa Romunije k EU, skupni dolg podjetja Oltchim do agencije AVAS znašal 60 milijonov USD (12).
II.3. Dogodki po pristopu Romunije k EU
II.3.1 Gibanje dolga
(35)
Od 1. januarja 2007 so bila vsa plačila v zvezi z zunanjimi posojili izvedena s strani podjetja Oltchim. Ministrstvo za finance ni izvedlo nobenih dodatnih plačil na podlagi državnih jamstev.
(36)
Novembra 2007 je bil znesek, ki je izhajal iz razveljavitve pretvorbe dolga in je znašal 95 milijonov USD, vnesen v računovodske izkaze podjetja Oltchim in dodan k 60 milijonom USD, povezanih z nadaljnjimi plačili, kar je ustvarilo skupni javni dolg v višini 155 milijonov USD (508 milijonov RON). Ta javni dolg v višini 155 milijonov USD je razviden v računovodskih izkazih podjetja Oltchim, in sicer v RON (tj. 508 milijonov RON). Dolg, izražen v USD, je od takrat v računovodskih izkazih podjetja Oltchim prikazan v RON, znesek pa je v romunski valuti ostal nespremenjen, kajti ob vsakem novem intervalu poročanja je podjetje v bilanci stanja prikazalo izvirno vrednost v RON (13), ki je bila vedno višja kot takrat veljavna vrednost, saj se je vrednost v RON v primerjavi z USD sčasoma povečala.
(37)
Kot izjema od splošnega pravila iz GEO 51/1998 (glej uvodno izjavo (27) zgoraj), na podlagi člena 2(2) izrednega odloka vlade 45/2006 (v nadaljnjem besedilu: GEO 45/2006) je agencija AVAS leta 2007 zaračunala obresti v višini 29,9 milijona RON z enoletno obrestno mero LIBOR (14) za depozite v USD za terjatve družbe Oltchim, prenesene z Ministrstva za finance, ki so bile predmet pretvorbe dolga leta 2003 za obdobje od 2003 do 2006.
(38)
Posledično je novembra 2007 skupna vsota dolga podjetja Oltchim do agencije AVAS znašala 155 milijonov USD (508 milijonov RON) plus 29 milijonov RON, kar skupaj znaša 538 milijonov RON. V nadaljevanju se ta sklep sklicuje na dolg v RON, saj je priglašena pretvorba dolga prav tako izražena v RON.
II.3.2 Druga pretvorba dolga
(39)
Januarja 2007 je romunska vlada z zakonom št. 30/2007 potrdila GEO 45/2006, ki je agencijo AVAS pooblaščal za storniranje pretvorbe dolga in izvedbo druge pretvorbe, ki bi tokrat upoštevala tudi prednostne pravice manjšinskih delničarjev.
(40)
Temu drugemu poskusu pretvorbe je nasprotoval glavni manjšinski delničar, podjetje PCC, ki ni želelo sodelovati v postopku.
(41)
Podjetje PCC je pridobilo 1,2-odstotni delež v podjetju Oltchim za 7,5 milijona EUR maja 2007, tj. po datumu, ko je odločitev sodišča o preklicu pretvorbe dolga postala končna, ker se niti podjetje Oltchim niti romunski organi niso pritožili. Ko je bila pretvorba dolga stornirana v računovodskih izkazih podjetja, je 1,2-odstotni delež podjetja PCC postal 12-odstoten (15).
(42)
Aprila 2008 je podjetje PCC vložilo pritožbo pri Komisiji, ki navaja, da pretvorba dolga pomeni nezdružljivo državno pomoč (glej uvodno izjavo (2) zgoraj).
(43)
Pred izvedbo druge pretvorbe dolga so se romunski organi odločili pridobiti odobritev Komisije glede državne pomoči, da bi zagotovili skladnost s členom 108(3) PDEU, in priglasili ukrep.
II.4. Trenutno stanje družbe Oltchim
(44)
Romunski organi navajajo, da so po prvem storniranju pretvorbe dolga iz leta 2003 leta 2006 in 2008 ponovno poskusili privatizirati podjetje z dolgom. Glede na navedbe romunskih organov noben vlagatelj ni bil zainteresiran za nakup pod takšnimi pogoji.
(45)
Poleg tega romunski organi navajajo naslednje težave, s katerimi se je podjetje spopadalo od leta 2008: (i) zaustavitev dobave ključnih surovin s strani glavnega dobavitelja, podjetja Arpechim; (ii) negativni vpliv na čisto vrednost sredstev podjetja zaradi velikega dolga, nastalega novembra 2007 po storniranju pretvorbe dolga iz leta 2003; (iii) podkapitalizacija podjetja, ki je prav tako posledica storniranja pretvorbe dolga; in nenazadnje (iv) učinki globalne finančne in gospodarske krize.
(46)
V poslovnem letu 2008 je imelo podjetje Oltchim izgubo iz poslovanja v višini 71 milijonov RON (17 milijonov EUR), čisto izgubo v višini 226 milijonov RON (54 milijonov EUR), nakopičene izgube pa so dosegle višino 1,367 milijarde RON (325 milijonov EUR). Po zaprtju glavnega dobavitelja etilena, in sicer podjetja Arpechim novembra 2008, je podjetje delovalo s 45 % zmogljivosti in približno tretjina zaposlenih je bila začasno odpuščena.
(47)
Ob koncu leta 2008 so bile delnice, ki so bile takrat v lasti agencije AVAS, prenesene v portfelj Ministrstva za gospodarstvo.
(48)
Decembra 2009 je podjetje Oltchim nabavilo sredstva (proizvajalno opremo za etilen) od nekdanjega dobavitelja podjetja Arpechim za [0]-[10] EUR (16) in za svoje delnice/zaloge plačalo [10]-[20] milijonov EUR. Po navedbah romunskih organov je bil nakup financiran s predplačili kupcev. Podjetje Arpechim je ponovno začelo delovati maja 2011.
(49)
31. decembra 2009 so računovodski izkazi podjetja Oltchim za leto 2009 prikazali izgubo iz poslovanja v višini 26 milijonov EUR (109 milijonov RON), čisto izgubo v višini 52,4 milijona EUR (220 milijonov RON), nakopičene izgube v višini 377 milijonov EUR (1,584 milijarde RON) in negativna lastna sredstva v višini 112 milijonov EUR (469 milijonov RON).
(50)
31. decembra 2010 so računovodski izkazi podjetja Oltchim prikazali dobiček iz poslovanja v višini 56 milijonov EUR, čisti dobiček v višini 32 milijonov EUR (220 milijonov RON) in nakopičene izgube v višini 383 milijonov EUR. Pozitivno poslovanje in neto rezultat sta posledica nakupa sredstev podjetja Arpechim za [0]-[10] EUR, ki so bila prevrednotena na [80]-[100] milijonov EUR, razlika pa je bila v izkaze vnesena kot „dobiček pri izpogajanem nakupu“.
(51)
30. junija 2011 so polletni računovodski izkazi podjetja Oltchim (17) prikazali izgubo iz poslovanja v višini 7,4 milijona EUR in čisto izgubo v višini 17,4 milijona EUR, nakopičene izgube v višini 401 milijonov EUR in negativna lastna sredstva v višini 358 milijonov EUR (brez upoštevanja dolga do agencije AVAS).
III. SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA
(52)
15. septembra 2009 je Komisija začela formalni postopek preiskave glede dveh podpornih ukrepov v korist podjetja Oltchim, ki ju je Romunija priglasila julija 2009:
-
ukrep 1: pretvorba dolga v skupni vrednosti 538 milijonov RON (približno 128 milijonov EUR); in
-
ukrep 2:„jamstvo delničarjev“ za kritje 80 % komercialnega posojila v višini 424 milijonov EUR za nadaljnje investicije v posodobitev. (Romunija je svojo priglasitev v zvezi z ukrepom 2 umaknila z dopisom z dne 22 junija 2011.)
(53)
Komisija je preverjala, ali priglašeni paket pomoči v nasprotju z argumenti Romunije pomeni neupravičeno prednost za podjetje in državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
(54)
Nadalje je sklep o začetku postopka ugotavljal možnost, ali se dejstvo, da država ni zaračunavala obresti in/ali kazni na javni dolg od 1. januarja 2007, lahko razume kot nadaljnja državna pomoč (opredeljena kot „ukrep 3“).
(55)
In nazadnje, Komisija je dvomila, da so ukrepi ob upoštevanju ustreznih pravil o državni pomoči združljivi s PDEU, če bi se ugotovilo, da vključujejo državno pomoč.
IV. PRIPOMBE ROMUNIJE NA SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA
(56)
V svojem odgovoru na sklep o začetku postopka so romunski organi vztrajali, da noben od navedenih ukrepov ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, saj je bilo ravnanje romunske države skladno s tržnimi načeli.
(57)
Romunija je zlasti trdila, da bi priglašena ukrepa (pretvorba dolga in jamstvo delničarjev) podjetju Oltchim ponovno zagotovila donosnost z reševanjem problema podkapitalizacije in zagotavljanjem sredstev, potrebnih za njegovo strategijo rasti. Nadalje je Romunija poudarila, da mora Komisija upoštevati dvojno vlogo države kot delničarja in upnika do podjetja Oltchim.
(58)
Na koncu je Romunija trdila, da ukrep 3 ni pomenil državne pomoči, saj se je ravnanje države glede neizvršbe preteklega dolga izrecno nanašalo na načrtovano pretvorbo dolga, in da so romunski organi v zvezi s tem dolgom ravnali dosledno tako, kot bi deloval upravljavec trga v podobnem položaju.
V. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(59)
V svojih pripombah na sklep o začetku postopka z dne 26. januarja 2010 je podjetje Vestolit izrazilo pomisleke o paketu državne pomoči, ki ga je Romunija priglasila julija 2009. Podjetje Vestolit navaja, da je konkurent podjetju Oltchim, saj sta obe stranki dejavni v proizvodnji PVC. Glede na navedbe podjetja Vestolit noben zasebni vlagatelj ne bi podprl programa investicije, katerega izključni namen bi bil nakup in prenova zastarele proizvajalne opreme za etilen podjetja Arpechim.
(60)
Z dopisom z dne 21. januarja 2010 je podjetje Ineos na osnovi informacij iz sklepa o začetku postopka trdilo, da je bilo podjetje Oltchim v težavah, zato naj podpornih ukrepov, ki jih je sprejela romunska država v njegovo korist, ne bi prevzel zasebni vlagatelj. Podjetje Ineos je tudi poudarilo, da je evropski trg za PVC zelo zasičen, zato bi vsakršna pomoč enemu izmed akterjev na trgu lahko bila zelo izkrivljajoča.
(61)
Pripombe podjetja Firebird z dne 28. maja 2010 so po vsebini podobne predstavljenim pripombam zgoraj omenjenih zainteresiranih strank.
(62)
Z dopisom z dne 28. januarja 2010 je drugi konkurent podjetja Oltchim, anonimna stranka I, prav tako podal pripombe, skladne s pripombami podjetij Vestolit in Ineos. Poudarja tudi, da pomoč za tekoče poslovanje ne more biti združljiva s PDEU in da v primeru podjetja Oltchim ni drugih razlogov, ki bi omogočali združljivost.
(63)
Z dopisom z dne 27. januarja 2010 je anonimna stranka II trdila, da vsi podporni ukrepi iz sklepa o začetku postopka pomenijo nezdružljivo pomoč. Anonimna stranka II je navedla tudi, da:
(a)
so bila državna jamstva, dodeljena podjetju Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, po pristopu Romunije k EU še vedno v veljavi, in sicer do 31. oktobra 2009, zato jih je od dneva pristopa dalje treba jemati kot novo pomoč;
(b)
so težave, s katerimi se podjetje spopada od izdaje državnih jamstev novembra 1999, posledica strukturnih težav podjetja (slabega vodenja, napačnih odločitev glede strategije poslovanja, pomanjkanja pravega in učinkovitega prestrukturiranja);
(c)
je prevzem podjetja Arpechim v nasprotju z interesi podjetja Oltchim; to ne bo ustvarilo dobička v prihodnosti;
(d)
nadaljnja plačila s strani Ministrstva za finance v obdobju od junija 2002 do decembra 2006 na podlagi izdanih državnih jamstev kažejo na to, da je podjetje Oltchim v celotnem obdobju imelo težave;
(e)
je Romunija samo enkrat zares hotela privatizirati podjetje, in sicer leta 2001, naslednja „neuspela“ poskusa privatizacije leta 2003 in 2006 sta bila samo del strategije za neizvršbo javnega dolga;
(f)
poslovni načrt, na katerem je temeljil paket podpore, kot je bil priglašen julija 2009, ni bil verodostojen, še posebej glede analize občutljivosti in pričakovane donosnosti naložbe;
(g)
bi država s podpiranjem tako velikega programa investicij utrpela znatno izgubo, saj pričakovani prihodki iz privatizacije podjetja Oltchim ne bi pokrili stroškov podpornih ukrepov;
(h)
bi morala Romunija v luči dejstva, da so priglašeni ukrepi vsebovali državno pomoč, predlagati načrt prestrukturiranja za podjetje Oltchim in s tem dati možnost ocene združljivosti pomoči v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje (18).
(64)
Kasneje v postopku je podjetje PCC opozorilo Komisijo na podatek, da je junija 2010 romunska agencija za varstvo okolja podjetju Oltchim izrekla globo v višini 14,34 milijona EUR zaradi poznih vračil kuponov CO2 za leto 2009 (19). Glede na navedbe podjetja PCC bi morebitna neizvršba globe pomenila nadaljnjo državno pomoč podjetju. Dopis podjetja Firebird z dne 8. julija 2010 se prav tako nanaša na vprašanje okoljske globe.
(65)
Oktobra 2010 in oktobra 2011 je podjetje PCC Komisijo prav tako obvestilo, da imajo dobavitelj električne energije SC Electrica SA (v nadaljnjem besedilu: Electrica), ki je v državni lasti, in drugi upniki v javni lasti (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, dobavitelj raztopine natrijevega klorida in apnenca; in SC CET Govora SA, dobavitelj industrijske pare) znatne prerazporejene terjatve do podjetja Oltchim.
VI. PRIPOMBE ROMUNIJE NA UGOTOVITVE ZAINTERESIRANIH STRANI
(66)
V svojem odgovoru z dne 8. aprila 2010 v zvezi z ugotovitvami zainteresiranih strani se Romunija v veliki meri sklicuje na priglasitev in svoje predhodne pripombe, poslane v odgovor na sklep o začetku postopka.
(67)
Romunija zlasti trdi, da prevzem in prenova petrokemičnih sredstev podjetja Arpechim - v nasprotju s tem, kar trdi ena izmed strank - vključuje vse potrebno prestrukturiranje, ki je nujno za dolgoročno sposobnost preživetja podjetja, in da se od delovanja integrirane platforme petrokemične enote podjetij Oltchim-Arpechim lahko pričakuje ustvarjanje dobička.
(68)
Romunija še ponovi argumente, da sprejeti ukrepi glede izvršbe terjatev do podjetja Oltchim ne pomenijo nikakršnih prednosti za podjetje Oltchim. Romunija vztraja tudi pri svojih trditvah glede nameravane privatizacije podjetja Oltchim.
VII. PREKLIC PRIGLASITVE V ZVEZI Z DRŽAVNIM JAMSTVOM (UKREP 2)
(69)
V skladu s členom 8 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o podrobnih pravilih uporabe člena 93 Pogodbe ES (20) lahko država članica pravočasno prekliče priglasitev po sprejetju sklepa o začetku formalnega postopka preiskave, preden Komisija sprejme sklep o naravi pomoči priglašenega ukrepa. V takšnem primeru bo Komisija postopek zaključila s sklepom, da je zadeva brezpredmetna.
(70)
Romunski organi so preklicali priglasitev v zvezi z državnim jamstvom (ki krije 80 % posojila v višini 424 milijonov EUR). Tako je postopek preiskave Komisije v zvezi z ukrepom 2 postal brezpredmeten.
VIII. STALIŠČE ROMUNIJE PO PREKLICU UKREPA 2
VIII.1. Preoblikovanje ukrepa 1 - namera Romunije za privatizacijo
(71)
Februarja 2011 je finančni program za skupno preventivno pomoč EU/Mednarodnega denarnega sklada (v nadaljnjem besedilu MDS) prejel zahtevo za pomoč pri ponovnem zagonu gospodarske rasti v Romuniji s poudarkom na strukturnih reformah z izboljšanjem proračunske vzdržnosti in s konsolidacijo finančne stabilnosti. Maja 2011 je Svet sprejel sklep (21), s katerim bi bila Romuniji na voljo preventivna srednjeročna finančna pomoč v višini največ 1,4 milijarde EUR. Marca 2011 je MDS Romuniji odobril nov finančni aranžma „stand-by“ (22). V skladu s tem sporazumom je MDS Romuniji namenil finančno pomoč v višini 3 090,6 milijona SDR (3,5 milijarde EUR) za naslednji dve leti. Pogoj za financiranje je, da Romunija sprejme niz ciljev za zmanjšanje proračunskega primanjkljaja, določenih v pismu o nameri in predstavljenih s strani romunskih organov v Tehničnem memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: TmoS). Cilji TMoS med drugim vključujejo zmanjšanje zaostalih plačil in izgub za družbe v javni lasti. V pismu o nameri in TmoS z dne 2. decembra 2011 (23) se je Romunija zavezala k najavi razpisa za privatizacijo podjetja Oltchim do konca aprila 2012.
(72)
V letu 2011 so temu sledile številne javne izjave romunskih organov, da namerava romunska vlada privatizirati podjetje Oltchim.
(73)
Romunija je svojo zavezo za privatizacijo podjetja Oltchim dala tudi Komisiji. Točneje, z dopisom z dne 21. oktobra 2011, naslovljenim na podpredsednika Joaquína Almunio, je romunski predsednik vlade Emil Boc navedel, da bo Romunija v celoti privatizirala podjetje Oltchim (vključno z deležem, ki je predmet pretvorbe dolga) do maja 2012. Po svojem imenovanju je novi predsednik vlade Mihai Razvan Ungureanu ponovno potrdil to zavezo z dopisom z dne 16. februarja 2012.
(74)
Zaradi proračunskih omejitev Romunija torej ne namerava več ostati lastnica podjetja Oltchim in financirati potrebnih investicij prek državnih jamstev, ampak želi svoj delež v podjetju Oltchim prodati.
VIII.2. Razvoj dogodkov glede ukrepa 3 - sporazum o obrestih
(75)
Z dopisom z dne 9. septembra 2011 so romunski organi Komisiji sporočili, da nameravajo zaračunavati obresti na zapadle terjatve agencije AVAS, ki so od 1. januarja 2007 narasle na 538 milijonov RON. Romunija je tudi pojasnila, da bo to potekalo na podlagi sporazuma o pretvorbi dolga med agencijo AVAS in podjetjem Oltchim, s katerim bo podjetje sprejelo zapadle obresti. V istem dopisu so romunski organi navedli, da bodo tako nastale obresti tudi pretvorili v lastniški kapital, skupaj z glavnim javnim dolgom, kot je navedeno v ukrepu 1.
(76)
Z dopisom z dne 23. decembra 2011 so romunski organi posredovali kopijo civilnopravnega sporazuma, sklenjenega 22. decembra 2011 med agencijo AVAS in podjetjem Oltchim, s katerim je podjetje priznalo obresti na javni dolg, nastale med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2011 v skupni vrednosti 511 milijonov RON. Romunski organi so pojasnili, da so bile obresti izračunane na podlagi obrestnoobrestnega računa, in sicer so bile za zamudne obresti določenega obdobja vzete najvišje stopnje obresti komercialnih bank za posojila, dana podjetju v času od 1. januarja 2007, ter skladne z referenčnimi in diskontnimi stopnjami Komisije. Ta pristop je pripeljal do naslednjih veljavnih obrestnih stopenj in natečenih obresti na terjatve agencije AVAS:
Tabela 1
Razčlenitev obresti, zaračunanih s strani agencije AVAS za obdobje od 2007 do 2011
2007
2008
2009
2010
2011
Veljavna obrestna mera
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Znesek obresti (zaokrožen na milijone RON)
58
87
129
114
123
Skupne obresti na terjatve agencije AVAS od leta 2007: 511 milijonov RON
(77)
V istem dopisu so romunski organi tudi navedli, da bodo priprave za izvedbo pretvorbe terjatev agencije AVAS v višini 538 milijonov RON ter natečenih obresti potekale tako, da bi dosegli skladnost s predlaganim časovnim načrtom privatizacije.
VIII.3. Romunski argumenti glede nameravane privatizacije
(78)
Kot je pojasnjeno zgoraj, so romunski organi preklicali ukrep 2 (glej oddelek VII). Po preklicu priglasitve v zvezi z državnim jamstvom so romunski organi trdili, da veljavni ukrep 1, torej pretvorba terjatev agencije AVAS v višini 538 milijonov RON plus obresti, ki so nastale v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2011 v dodatni skupni višini 511 milijonov RON, v lastniški kapital, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Romunija je trdila, da je ukrep skladen s trgom in kot tak ne predstavlja prednosti za podjetje Oltchim. Natančneje, romunski organi so trdili, da je za agencijo AVAS kot upnika pretvorba celotnega dolga v lastniški kapital in prodaja celotnega deleža v podjetju kratkoročno boljša možnost kot izvršba dolga, saj je tržna vrednost deleža agencije AVAS v podjetju po pretvorbi dolga bila višja od vsote, ki bi jo agencija AVAS prejela ob likvidaciji podjetja.
(79)
Romunija je poslala poročilo, ki ga je pripravilo svetovalno podjetje Raiffeisen Capital & Investment SA (v nadaljnjem besedilu: poročilo o posvetovanju), s katerim je želela prikazati, da je najboljša strategija države za povečanje donosnosti izvedba pretvorbe dolga v lastniški kapital, ki mu sledi kratkoročna prodaja celotnega paketa delnic.
(80)
Poročilo na eni strani preučuje vrednost terjatev agencije AVAS v primeru likvidacije in na drugi strani njihovo vrednost v primeru pretvorbe dolga in privatizacije.
(81)
Ocena likvidacije temelji na dveh likvidacijskih poročilih (predhodnem likvidacijskem poročilu podjetja Raiffeisen iz februarja 2011 in likvidacijskem poročilu neodvisnega svetovalnega podjetja Romcontrol SA Bucharest iz marca 2011). Rezultat za državo v primeru pretvorbe dolga in privatizacije je bil ocenjen na osnovi metode vrednosti podjetja, ki je eden izmed temeljnih načinov za vrednotenje poslovanja. (Podroben opis uporabljene metodologije in rezultat vrednotenja ter kritična ocena slednjega, ki jo je podala Komisija, so na voljo v oddelku IX.3.3. spodaj.)
(82)
Poročilo zaključuje, da bi pretvorba celotnega dolga v lastniški kapital omogočila lažji in hitrejši postopek privatizacije za podjetje ter da je finančni izid te možnosti za agencijo AVAS boljši od likvidacije.
IX. OCENA
IX.1. Splošne opombe
(83)
Da bi Komisija ugotovila, ali ukrepi, ki so predmet preiskave, pomenijo državno pomoč, mora oceniti, ali v celoti izpolnjujejo kumulativne pogoje člena 107(1) PDEU. Ta določba navaja, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, razen če ta pogodba ne določa drugače, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami“.
(84)
Komisija ugotavlja, da zaradi preklica priglasitve ukrepa 2 (glej oddelek VII zgoraj) naslednja ocena velja samo za ukrep 1 in 3. Ukrep 1 je bil spremenjen, saj je Romunija pretvorbo dolga v lastniški kapital povezala s privatizacijo podjetja Oltchim. Ocena tega ukrepa torej temelji na domnevi, da bo delež lastniškega kapitala, ki ga bo agencija AVAS imela po pretvorbi, takoj prodan zasebnemu vlagatelju v pravičnem, odprtem in preglednem postopku prodaje, katerega namen je zvišati prihodke agencije AVAS.
(85)
Nadalje Komisija meni, da mora biti vprašanje, ali je zaradi načina, ki ga je agencija AVAS uporabila pri obravnavi dolga po 1. januarju 2007, prišlo do neupravičene prednosti za podjetje, ocenjeno na podlagi GEO 51/1998 (glej uvodno izjavo (27) zgoraj) in zakona št. 30/2007, ki agencijo AVAS pooblašča za ponovno izvedbo pretvorbe dolga, priglasitev pretvorbe dolga Komisiji - opredeljeno kot ukrep 1 v uvodnem sklepu o začetku postopka - in spremembo ukrepa 1 kot posledica dvomov s strani Komisije in omejitev, ki izhajajo iz programa EU/MDS.
(86)
Nadalje Komisija navaja, da je namera za popolno privatizacijo podjetja do konca maja 2012, kot so sporočili romunski organi v svojem dopisu z dne 21. oktobra 2011 in ponovno potrdili z dopisom predsednika vlade Ungureanuja z dne 16. februarja 2012, sestavni del ukrepa 1.
(87)
V zvezi z okoljsko globo na eni strani in neodplačanimi dolgovi podjetja do podjetij Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea in SC CET Govora SA na drugi strani, Komisija navaja, da ti ukrepi niso bili del uvodnega sklepa o začetku postopka. Zato ne morejo biti del tega sklepa. Komisija bo pritožnika pravočasno obvestila o poteku dogodkov v zvezi z navedbami na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 659/1999.
IX.2. Pristojnost Komisije pred pristopom
(88)
Kot je bilo navedeno v oddelku V zgoraj, je anonimna stranka II trdila, da so bila nekatera državna jamstva, ki so bila dana podjetju Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, po pristopu Romunije k EU še vedno v veljavi, in sicer do 31. oktobra 2009, zato bi jih bilo treba od dneva pristopa dalje obravnavati kot novo pomoč. Komisija mora zato oceniti veljavnost te navedbe in njenih možnih posledic na oceno priglašenega ukrepa.
(89)
Praviloma člen 107(1) PDEU velja samo od dneva pristopa dalje. Izjema od tega pravila so ukrepi, ki so bili sprejeti pred pristopom, njihova veljavnost pa se po pristopu nadaljuje. V skladu s pristopno pogodbo med Romunijo in EU (24) iz leta 2005 je treba ukrepe, ki so začeli veljati pred pristopom Romunije v EU in so ostali v veljavi tudi po pristopu (1. januarja 2007) ter bi lahko predstavljali državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ne uvrščajo pa se v veljavno pomoč v skladu z Uredbo (ES) št. 659/1999 (25), preučiti kot možno novo pomoč, ki je začela veljati od datuma pristopa dalje za namene izvajanja člena 108(3) PDEU.
(90)
Točka 2.1. drugega odstavka Priloge V Akta o pristopu Bolgarije in Romunije k EU iz leta 2005 (26) na osnovi člena 22 istega Akta o pristopu navaja, da se bodo „vsi ukrepi pomoči, ki so veljavni po datumu pristopa in predstavljajo državno pomoč ter ne izpolnjujejo zgoraj navedenih pogojev, po pristopu šteli za novo pomoč za namene izvajanja člena 88(3) Pogodbe“.
(91)
Zgoraj omenjena določba torej pokriva ukrepe, ki so začeli veljati pred datumom pristopa (1. januar 2007) in so ostali v veljavi tudi po tem datumu. Pojem „v veljavi po datumu pristopa“ je bil opredeljen v številnih sklepih Komisije (27) in se nanaša na sheme in posamezne ukrepe, ki so časovno neomejeni ali pa obveznost države ni točno določena - z drugimi besedami, zadeve, kjer točna izpostavljenost države na dan pristopa še vedno ni znana. V luči zgornjih premislekov je treba ugotoviti, ali so bila državna jamstva, ki so bila izdana v korist podjetja Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, po pristopu „še vedno v veljavi“ v smislu zgoraj omenjene prakse. Zato je treba preveriti, ali je nastalo stanje tako, da so državna jamstva časovno neomejena ali pa točna izpostavljenost države ni bila znana pred datumom pristopa.
(92)
Po pregledu rokov in pogojev, pod katerimi so bila izdana zadevna državna jamstva, Komisija navaja, da je šlo za ločene in posamezne enkratne ukrepe, s katerimi je država podprla podjetje pri najemu posebnih posojil v točno določenih zneskih in s točno določnim trajanjem. Datum veljavnosti jamstev je bil določen ob njihovi izdaji, obdobje veljavnosti jamstev pa je trajalo do poteka osnovnih posojil, kar je bilo v osnovnih posojilih točno določeno. Obdobje veljavnosti kasneje ni bilo spremenjeno. Ob pristopu je bila torej njihova veljavnost res časovno omejena in določena na datum pred pristopom, in sicer na dan podpisa sporazuma. Komisija mora zato upoštevati, da prvi pogoj, na podlagi katerega določeni ukrep velja za „novo pomoč“ od datuma pristopa dalje, tj. da ukrep na datum pristopa ni časovno omejen, v tem primeru ni izpolnjen.
(93)
Drugič, najvišja odgovornost države je bila v trenutku, ko so bila jamstva izdana, omejena, saj jamstva krijejo le določeno posojilo, za katerega so bila izdana. Zato je treba ugotoviti, da tudi drugo merilo „veljavnosti po pristopu“ (neznana izpostavljenost države od dneva pristopa dalje) ni izpolnjeno.
(94)
Poleg tega Komisija navaja, da so bila državna jamstva izdana pred datumom pristopa. Od dneva njihove izdaje je država postala odgovorna za poplačilo neplačanega zneska posojil, ki so bila najeta z njeno pomočjo, in je prevzela obveznosti podjetja za poplačilo zadevnih posojil, s tem pa posledično postala upnik podjetja Oltchim za zneske, plačane na podlagi jamstev. Kot je navedeno v Oddelku II.2 zgoraj, so se plačila na podlagi uveljavljanih jamstev izvajala do leta 2006. V zvezi s tem od dneva pristopa dalje niso bila izvedena nobena dodatna plačila, saj je bilo podjetje Oltchim sposobno odplačati še neporavnani del posojil.
(95)
V zvezi s tem je treba torej ugotoviti, da državnih jamstev, izdanih podjetju Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, ni mogoče opredeliti kot nove pomoči v smislu točke 2.1. drugega odstavka Priloge V Akta o pristopu Bolgarije in Romunije iz leta 2005.
IX.3. Obstoj pomoči: Prednost
IX.3.1 Merilo zasebnega upnika
(96)
Romunija trdi, da priglašeni ukrep, ki zajema pretvorbo 1 049 milijonov RON javnega dolga v lastniški kapital z namenom prodaje celotnega nastalega javnega lastniškega deleža kmalu po pretvorbi (do konca maja 2012) ne pomeni nobene neupravičene prednosti za podjetje, saj bi vsak zasebni upnik v podobnem položaju, kot je javna agencija AVAS, raje izbral ta način izterjave dolga kot pa likvidacijo podjetja, ki je finančno manj ugodna za javnega upnika.
(97)
Da bi ugotovila, ali priglašeni ukrep pomeni neupravičeno prednost za podjetje Oltchim, mora Komisija oceniti, ali je javni upnik AVAS vodil postopek izterjave javnega dolga enako skrbno kot zasebni upnik, ki si prizadeva v največji možni meri izterjati dolg, ki mu je dolgovan (28). Takšen pogled upošteva dejstvo, da s prenosom javnih terjatev na agencijo AVAS izterjavo dolga vodi institucija, ki nima s podjetjem nobenega drugega odnosa kot tistega med upnikom in dolžnikom. Ocena ne zanemarja dejstva, da je Ministrstvo za gospodarstvo državni delničar podjetja Oltchim, in upošteva, da državni delničar ni pristojen za izterjavo javnega dolga; slednje je zaupano upniku, torej agenciji AVAS. Komisija še navaja, da je treba preučiti tudi učinke pretvorbe dolga, ki bi ji sledila privatizacija, za trenutnega delničarja, torej Ministrstvo za gospodarstvo, da bi lahko ugotovila, ali predlagana pretvorba dolga, ki bi ji sledila privatizacija, za državo pomeni boljšo finančno rešitev kot popolna likvidacija podjetja.
IX.3.2 Izterjava javnega dolga - ocena ukrepa 3
(98)
V sklepu o začetku postopka je Komisija menila, da bi lahko iz dejstva, da država ni zaračunavala obresti in/ali kazni za pozna plačila na zapadli javni dolg podjetja Oltchim po pristopu Romunije k EU, nastal dodatni element državne pomoči. Ta javni dolg je nastal kot posledica izdaje državnih jamstev (glej zgornji opis v uvodnih izjavah (23)-(27) in ocene državnih jamstev v uvodnih izjavah (88)-(95)). V sklepu o začetku postopka je Komisija ocenila, da nezaračunavanje obresti ali neizvršba javnega dolga za podjetje Oltchim pomeni prednost, saj je podjetje brezplačno prejelo kapital.
(99)
Da bi lahko ocenili, ali je Romunija delovala kot zasebni upnik v zvezi z neplačanim dolgom, izhajajočim iz uveljavljanih državnih jamstev, je nujno treba oceniti ravnanje romunske države v obdobju od 2007 do danes, in sicer na podlagi informacij, ki so bile v določenem trenutku romunskim organom na voljo.
(100)
Komisija najprej ugotavlja, da dejstvo, da obresti in kazni niso bile zaračunane od leta 2007 do spremembe priglasitve ukrepa 1, izhaja iz GEO 51/1998 (glej uvodno izjavo (27)). V obravnavi je treba upoštevati tudi zakon št. 30/2007, ki agencijo AVAS pooblašča za ponovno izvedbo pretvorbe dolga. V tem času so se romunski organi bolj nagibali k nadaljevanju dejavnosti podjetja Oltchim in načrtovanju nadaljnjih investicij kot pa k njegovi likvidaciji.
(101)
Zato mora Komisija najprej oceniti, ali je Romunija s tem, ko je leta 2007 izvedla pretvorbo dolga v lastniški kapital namesto da bi izterjala dolg in/ali likvidirala podjetje, ravnala kot zasebni upnik. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je Romunija sledila strategiji pretvorbe dolga v lastniški kapital z namenom nadaljevanja dejavnosti podjetja Oltchim vse od prvega (neuspelega) poskusa leta 2003. Ravnanje romunskih organov je bilo v tem smislu skladno z njihovim predhodnim ravnanjem. Odzivi trga na prejšnje poskuse privatizacije in tožbe manjšinskih delničarjev kažejo na to, da je trg verjel v temeljno sposobnost delovanja podjetja Oltchim.
(102)
Nadalje Komisija ugotavlja, da je Romunija imela na voljo tudi poslovni načrt (29) za podjetje Oltchim, ki je pokazal, da je podjetje sposobno poslovati brez izgub.
(103)
V luči teh dejavnikov Komisija meni, da s strani Romunije kot upnika ni bilo neupravičeno, da se odloči za pretvorbo dolga v lastniški kapital in poleg tega sprejme zakon, ki ne predvideva zaračunavanja obresti in kazni na neplačani dolg, saj naj bi bil tudi ta dolg pretvorjen v lastniški kapital.
(104)
Ta analiza ni v nasprotju z dejstvom, da je Romunija želela pridobiti odobritev za državno pomoč pred izvedbo pretvorbe dolga v lastniški kapital. Pravzaprav je Romunija s tem le izpolnila svoje obveznosti iz člena 108(3) PDEU. Glede na težave, ki jih je Romunija predhodno imela z manjšinskimi delničarji in s katerimi se je še naprej srečevala pri uporabi zakona št. 30/2007, je bilo povsem smiselno, da je želela pridobiti potrditev Komisije, da načrtovani postopek ne pomeni državne pomoči.
(105)
Zaradi ocene državne pomoči in uveljavitve obveznosti mirovanja je bila pretvorba dolga v lastniški kapital sčasoma preložena za pet let. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je Romunija v zvezi s podjetjem Oltchim imela do sredine leta 2011 trden namen izvesti obsežno naložbeno strategijo, ki je bila predmet več izvedenskih študij (30). Hkratno zaračunavanje obresti na čakajoči javni dolg bi bilo v nasprotju s strategijo države o nadaljnjih investicijah za povrnitev donosnosti podjetja in povečanje njegove vrednosti v smislu srednje- in dolgoročne privatizacije.
(106)
Zaradi dvomov, ki jih je navedla Komisija v sklepu o začetku postopka v zvezi z obsežno naložbeno strategijo, in zaradi proračunskih težav ter programa EU/MDS je Romunija leta 2011 spremenila svojo strategijo in se odločila podjetje po pretvorbi dolga v lastniški kapital takoj privatizirati. S tem je opustila svoje prvotne načrte glede nadaljnjih investicij v višini 424 milijonov EUR pred privatizacijo.
(107)
V teh novih okoliščinah je zaračunavanje obresti na dolg za državo postalo smiselna strategija za čim večjo izterjavo dolga.
(108)
Kot je povzeto v uvodnih izjavah (75)-(77) zgoraj, so bile s sklenitvijo civilnopravnega sporazuma med podjetjem Oltchim in agencijo AVAS decembra 2011 za obdobje od 1. januarja 2007 dalje na javni dolg zaračunane nadaljnje obrestne obresti. Uporabljene stopnje obresti na javni dolg so ustrezale tistim, ki so bile višje: bodisi referenčne stopnje Komisije iz ustreznih obdobij ali pa stopnje obresti, ki so bile uporabljene za zasebna posojila podjetja v enakem obdobju, ki se lahko štejejo za ustrezne.
(109)
Na podlagi tega Komisija zaključuje, da podjetje Oltchim ni imelo prednosti zaradi načina, ki so ga državni organi po pristopu izbrali za izterjavo javnega dolga, ki naj bi bil zdaj pretvorjen v lastniški kapital.
IX.3.3 Pretvorba dolga - ukrep 1
(110)
Komisija mora oceniti tudi, ali ukrep 1 (po spremembi priglasitve - glej uvodne izjave (14)-(16), (69)-(70) in (75)-(77) zgoraj), ki zajema pretvorbo javnega dolga v lastniški kapital v višini 1 049 milijonov RON ter kmalu zatem popolno prodajo nastalega javnega lastniškega deleža (privatizacija), pomeni kakršno koli neupravičeno prednost za podjetje Oltchim. Skupni javni dolg, ki bo pretvorjen v lastniški kapital, vključuje glavne javne terjatve agencije za privatizacijo AVAS v višini 538 milijonov RON in obresti na terjatve agencije AVAS, natečene od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2011 v višini 511 milijonov RON.
(111)
Da bi ocenili, ali predlagana pretvorba dolga pomeni neupravičeno prednost za podjetje Oltchim, je treba ugotoviti, ali je pretvorba dolga zares najboljši način za čim večjo izterjavo javnega dolga, kot to navaja Romunija. V praksi mora Komisija ugotoviti, ali bi se hipotetični zasebni upnik v položaju, ki je primerljiv s položajem agencije za privatizacijo AVAS, upnice podjetja Oltchim, zares raje odločil za mehanizem pretvorbe dolga kot za druge razpoložljive načine izterjave, upoštevajoč dejstvo, da se dolžnik spopada z resnimi finančnimi težavami. Ministrstvo za gospodarstvo, trenutni delničar podjetja Oltchim, pri izterjavi javnega dolga nima nobene vloge, kljub temu pa so v spodnji analizi upoštevani tudi izidi dveh možnih scenarijev za javnega delničarja.
(112)
Romunija trdi, da bi bila, upoštevajoč trenutno stanje podjetja (resna podkapitalizacija in čezmerna zadolženost), edina realna možnost, ki bi jo zasebni upnik imel v primerljivem položaju z javnim upnikom agencijo AVAS, (i) likvidacija podjetja ali (ii) pretvorba dolga v lastniški kapital in posledična prodaja celotnega nastalega lastniškega deleža v podjetju. Vsak zasebni upnik, soočen s takšno izbiro, bi izbral tisto možnost, ki omogoča čim večjo izterjavo nastalega dolga. Z drugimi besedami, upnik bi izbral „pretvorbo dolga, ki bi ji sledila privatizacija“, če bi pričakovani donos iz privatizacije presegel znesek, ki bi ga dosegla izterjava prek postopka likvidacije.
(113)
Da bi dokazala, da pretvorba dolga v lastniški kapital, ki ji sledi prodaja nastalega deleža, prinaša upniku večje prihodke kot likvidacija, je Romunija posredovala poročilo neodvisnega svetovalnega podjetja (glej uvodne izjave (78)-(82) zgoraj), ki primerja izide za upnika v dveh scenarijih, tj. v primeru pretvorbe dolga, ki ji sledi privatizacija, in likvidacije.
(114)
Komisija je kritično ocenila poročilo, da bi preverila, ali njegovi rezultati vzdržijo preskus in ali dokazujejo, da v primeru pretvorbe dolga v lastniški kapital agencija AVAS ravna kot zasebni upnik. Po pregledu poročila Komisija ugotavlja naslednje:
(115)
Vrednost terjatev agencije AVAS v likvidacijskem scenariju: ocena likvidacije temelji na predhodnem likvidacijskem poročilu podjetja Raiffeisen iz februarja 2011 in likvidacijskem poročilu neodvisnega svetovalca Romcontrol SA Bucharest iz marca 2011.
(116)
V skladu z romunsko zakonodajo se podjetja, v katerih ima država v lasti najmanj 50 % + 1 delnico, likvidirajo v tako imenovanem „posebnem postopku prostovoljne likvidacije“, ki je bil sprejet z izrednim odlokom vlade št. 88/1997, odločbo vlade št. 577/2002 in zakonom št. 137/2002. V skladu s tem posebnim postopkom prostovoljne likvidacije se znesek, ki ga od prodaje sredstev podjetja prejme likvidacijski upravitelj, uporabi za pokritje neplačanih dolgov podjetja v enakem prednostnem vrstnem redu, kot je določen v zakonu št. 85/2006 (romunski zakon o nesolventnosti). Skladno s tem se mora izkupiček likvidacije uporabiti za pokritje dolgov v naslednjem prednostnem vrstnem redu: 1) stroški likvidacije; 2) dolgovane plače; 3) prednostni dolg (tj. dolg, zavarovan z jamstvi, hipotekami in drugimi posebnimi predpravicami); 4) proračunski dolg (davki in druge proračunske obveznosti); 5) dolg do Ministrstva za finance na podlagi uveljavljenih državnih jamstev; 6) dolg iz javnih posojil; 7) navadni (nezavarovani) dolg; 8) delničarji. V tem primeru spada agencija AVAS v tretjo kategorijo upnikov (prednostni upniki), a je kljub temu razvrščena za številnimi (zasebnimi) prednostnimi upniki do podjetja Oltchim, saj je bil javni dolg le delno zavarovan.
(117)
Svetovalno podjetje Romcontrol je 15. decembra 2010 ocenilo likvidacijsko vrednost sredstev podjetja Oltchim v skladu z metodo prilagojenih neto sredstev, ki upošteva omejeni čas izpostavljenosti sredstev za prodajo na trgu (31).
(118)
Podjetje Raiffeisen je na podlagi ocene likvidacijske vrednosti sredstev, ki jo je opravilo podjetje Romcontrol, ocenilo izid za upnika, agencijo AVAS, in za državo kot delničarja z upoštevanjem obveznosti podjetja na dan 31. decembra 2010 in njegovega predhodnega računovodskega izkaza na isti datum („likvidacijska študija podjetja Raiffeisen iz februarja 2011“). Študija ugotavlja, da bi izkupiček, pridobljen s prodajo sredstev podjetja Oltchim, zadostoval za izterjavo približno [20]-[30] % skupnih obveznosti podjetja. Agencija AVAS kot delno zavarovani upnik bi izterjala okoli [80]-[100] milijonov RON (kar predstavlja [10]-[30] % celotnih terjatev v višini 538 milijonov RON). Zaradi razlike med izkupičkom likvidacije in obveznostmi podjetja država kot delničar ne bi prejela ničesar.
(119)
Oktobra 2011 je podjetje Raiffeisen posodobilo ocene iz likvidacijske študije iz februarja 2011, da bi upoštevalo finančne podatke podjetja z dne 30. junija 2011 in vključilo obresti, zaračunane na javni dolg od januarja 2007 dalje.
(120)
Glede na posodobljeno oceno bi agencija AVAS kot delno zavarovani upnik podjetja Oltchim prejela [100]-[120] milijonov RON od svojega skupnega dolga (kar predstavlja [10]-[20] (32) celotne terjatve, tj. osnovnega dolga v višini 538 milijonov RON plus obresti). Ministrstvo za gospodarstvo kot javni delničar spet ne bi prejelo ničesar. Znesek, ki naj bi ga prejela agencija AVAS, je bil kasneje diskontiran (33) na svojo sedanjo vrednost na dan 30. junija 2011. Posledično bi agencija AVAS v primeru likvidacije podjetja prejela [10]-[40] milijonov EUR.
Tabela 2
Izterjava državnih terjatev v likvidacijskem scenariju
Terjatev
(v milijonih EUR)
Izterjava skupaj
(v milijonih EUR)
Izterjava neto sedanje vrednosti po stopnji 10,7 %
(v milijonih EUR)
AVAS (upnik)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Ministrstvo za gospodarstvo (delničar)
Poslovni delež
[0]-[10]
[0]-[10]
Državni delež skupaj
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
Navedeni znesek je treba primerjati s pričakovanim donosom pretvorbe terjatev agencije AVAS v lastniški kapital, ki ji sledi privatizacija podjetja.
(122)
Vrednost terjatev agencije AVAS v scenariju pretvorbe dolga in privatizacije: v poročilu je bil izid za državo v scenariju pretvorbe dolga in privatizacije ocenjen na podlagi metode vrednosti podjetja (v nadaljnjem besedilu: VP), ki velja za temeljni način, uporabljen za vrednotenje poslovanja.
(123)
Glede uporabe te metode Komisija navaja, da načeloma obstaja več načinov za ocenjevanje vrednosti lastniškega kapitala podjetja.
(124)
Ena od pogosto uporabljenih metod je metoda večkratnika dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo. Z njo je mogoče oceniti vrednost lastnih sredstev podjetja za leto X, in sicer s pomnožitvijo dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo iz leta X s faktorjem (večkratnikom), ki naj bi bil ustrezen za ta sektor, pri čemer se od rezultata odšteje neto dolg.
(125)
Druga metoda se imenuje analiza diskontiranega denarnega toka. Nominalna vrednost razpoložljivih denarnih tokov podjetja se za prihodnja leta diskontira na podlagi povprečnih tehtanih stroškov kapitala (34), od dobljene vrednosti pa se odšteje neto dolg.
(126)
Tretja metoda je metoda večkratnika prometa. Z njo je mogoče oceniti vrednost lastnih sredstev podjetja za leto X, in sicer s pomnožitvijo prometa iz tega leta X s faktorjem (večkratnikom), ki naj bi bil ustrezen za ta sektor, pri čemer se od rezultata odšteje neto dolg.
(127)
Vse te metode (metoda večkratnika dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo, denarnega toka ali prometa) uporabljajo projekcije vrednosti. Vseh metod za ocenjevanje, ki temeljijo na projekcijah vrednosti v poslovnem načrtu, v obravnavani zadevi ni mogoče smiselno uporabiti. Pri predvideni takojšnji privatizaciji podjetja bo imel samo novi lastnik možnost odločanja o prihodnji strategiji poslovanja podjetja, zato projekcije poslovnega načrta, ki so potrebne za uporabo teh metod, niso na voljo in jih ni mogoče predvideti (35). Novi lastnik bo namreč moral izvesti obsežne investicije, prav tako pa ni mogoče oceniti prihodnje vrednosti na podlagi preteklih rezultatov podjetja.
(128)
V teh okoliščinah Komisija ugotavlja, da sta za oceno vrednosti skupnega deleža romunske države, torej agencije AVAS in Ministrstva za gospodarstvo, na voljo zgolj dve metodi, in sicer tržna kapitalizacija in VP. Upoštevati je treba, da VP vključuje tudi parametre tržne kapitalizacije.
(129)
Tržna kapitalizacija je opredeljena kot cena delnice, pomnožena s številom izdanih delnic, kar pomeni skupno vrednost delnic podjetja. Ta metrika predstavlja javni konsenz glede vrednosti lastniškega kapitala podjetja in se lahko uporabi kot kazalec javnega mnenja glede neto vrednosti podjetja.
(130)
Tržna kapitalizacija podjetja Oltchim je bila izračunana na podlagi cene njegove delnice na borzi v Bukarešti (36) v obdobju 44 mesecev (od leta 2008 do avgusta 2011). Interval je dovolj dolg, da so podatki relevantni; poleg tega je tudi tržna kapitalizacija v tem obdobju dober pokazatelj, koliko je trg pripravljen plačati za podjetje.
(131)
Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je bila cena delnice v obdobju od maja 2011 do avgusta 2011 vedno višja od povprečne cene v obdobju 44 mesecev, kar je pozitivno. Natančneje, tehtano povprečje v obdobju 44 mesecev je bilo 0,53 RON za delnico, julija 2011 pa je bila dosežena povprečna cena 2,05 RON za delnico (37). Podatki za ugotavljanje tržne vrednosti tako veljajo za konzervativne.
(132)
V zvezi z razvojem cene delnice od septembra 2011 (zadnja serija podatkov iz študije podjetja Raiffeisen) Komisija nadalje ugotavlja, da se je v bližnji preteklosti (od sredine oktobra 2011) cena delnice precej povišala in je stalno višja od tehtanega povprečja v višini 0,53 RON, ki je uporabljen v formuli za izračun tržne kapitalizacije, kar je pozitivno.
Slika 1
Gibanje cene delnice podjetja Oltchim na borzi delnic v Bukarešti od 23. februarja 2011 do 23. februarja 2012
(133)
Pred načrtovano pretvorbo dolga je bila tržna kapitalizacija podjetja Oltchim v opazovanem obdobju (januar 2008-avgust 2011) v tehtanem povprečju (38) 45 milijonov EUR, v zadnjih treh mesecih opazovanega obdobja (junij-avgust 2011) pa je bila stalno nad 100 milijoni EUR. Tržna kapitalizacija tako jasno presega likvidacijsko vrednost podjetja Oltchim ([10]-[40] milijonov EUR), kar je prvi pokazatelj, da je prodaja državnega deleža v postopku privatizacije boljša možnost kot likvidacija podjetja.
(134)
Druga metoda, ki se jo lahko uporabi, je vrednost podjetja (VP). VP je merilo vrednosti podjetja, ki se pogosto uporablja kot alternativa tržni kapitalizaciji, ker naj bi zagotavljal natančnejšo predstavo o vrednosti podjetja. Metoda VP je opredeljena kot vsota tržne kapitalizacije podjetja in njegovega čistega finančnega dolga. To metodo je uporabilo podjetje Raiffeisen Capital.
(135)
Po izračunu tržne kapitalizacije je bil drugi element v formuli VP, tj. čisti dolg, izračunan kot vsota vseh finančnih dolgov podjetja (vsi obrestovani dolgovi podjetja - zlasti bančna posojila in zapadle/reprogramirane obveznosti) (39).
(136)
V naslednjem koraku je mogoče izračunati mediano, povprečje in tehtano povprečje VP ter VP/delnico v obdobju 44 mesecev. V poročilu je ta izračun opravljen za dva scenarija: z zaračunanimi obrestmi na dolg v skladu z dogovorom in brez zaračunanih obresti.
(137)
Glede tega Komisija meni, da se obresti, zaračunane v skladu z dogovorom, ne smejo upoštevati pri izračunu vrednosti podjetja (VP) zaradi naslednjih razlogov: če dolg naraste, se pod enakimi pogoji lastniški kapital zmanjša. Ta učinka sta si nasprotna in zato praviloma ne bi smela vplivati na VP. Če bi bili udeleženci na trgu seznanjeni z obrestmi, bi se cena delnic na trgu ustrezno znižala. Vendar je bil v tej zadevi znesek obresti dodan naknadno in s strani trga ni bil pričakovan. Zato so relevantni tisti podatki, s katerimi trg je razpolagal v trenutku vrednotenja.
(138)
Ob upoštevanju navedenega so bile za opazovano obdobje izračunane naslednje vrednosti VP/delnic.
Tabela 3
Izračun vrednosti VP/delnico za podjetje Oltchim v opazovanem obdobju
Obdobje
Število delnic
Povprečna cena delnice
Tržna kapitalizacija (cena delnice × število delnic)
Čisti dolg
v tisočih RON
Vrednost podjetja (tržna kapitalizacija plus čisti dolg)
v tisočih RON
Vrednost podjetja na delnico
jan. 08
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
feb. 08
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
mar. 08
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
apr. 08
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
maj 08
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
jun. 08
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
jul. 08
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
avg. 08
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
sept. 08
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
okt. 08
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
nov. 08
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
dec. 08
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
jan. 09
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
feb. 09
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
mar. 09
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
apr. 09
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
maj 09
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
jun. 09
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
jul. 09
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
avg. 09
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
sept. 09
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
okt. 09
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
nov. 09
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
dec. 09
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
jan. 10
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
feb. 10
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
mar. 10
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
apr. 10
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
maj 10
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
jun. 10
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
jul. 10
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
avg. 10
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
apr. 10
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
okt. 10
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
nov. 10
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
dec. 10
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
jan. 11
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
feb. 11
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
mar. 11
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
apr. 11
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
maj 11
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
jun. 11
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
jul. 11
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
avg. 11
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Na podlagi te tabele so bili izračunani mediana, povprečje in tehtano povprečje VP na delnico.
Tabela 4
Mediana, povprečje in tehtano povprečje VP na delnico podjetja Oltchim
Cena delnice
Vrednost podjetja na delnico
Mediana
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Povprečje
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Tehtano povprečje
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Vrednost podjetja (mediana, povprečje, tehtano povprečje), izračunana na zgoraj opisani način, se lahko uporabi za ugotavljanje vrednosti državnega deleža po pretvorbi dolga tako, da se od te vrednosti podjetja odšteje dolg podjetja, ki ostane neodplačan po pretvorbi; ta bo ostal obveznost podjetja, ki jo je treba servisirati.
(141)
Rezultat je tržna vrednost skupnega lastniškega kapitala, kot je prikazano v Tabela 5.
Tabela 5
Izračun tržne vrednosti lastniškega kapitala na podlagi metode VP
Izračun tržne vrednosti lastniškega kapitala po pretvorbi dolga
Scenariji
VP na podlagi 44-mesečne mediane cene delnice
VP na podlagi 44-mesečne povprečne cene delnice
VP na podlagi 44mesečne tehtane povprečne cene delnice
VP/delnico (v RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Število delnic pred pretvorbo
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Vrednost podjetja (v milijonih RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Čisti dolg po pretvorbi dolga (v milijonih RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Tržna vrednost lastniškega kapitala (v milijonih RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Tržna vrednost lastniškega kapitala (v milijonih EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
Kar se tiče čistega finančnega dolga, uporabljenega v zgoraj opisanem izračunu, bi morala oba koraka izračuna, in sicer (i) izračun formule VP in (ii) nato odštetje dolga, da dobimo tržno vrednost lastniškega kapitala, temeljiti na tržni vrednosti dolga podjetja.
(143)
Vendar Komisija najprej ugotavlja, da se z dolgom podjetja Oltchim ne trguje, zato je zaradi odsotnosti lokalnega trga za trgovanje z dolgom zelo težko določiti tržno ceno tega dolga. Teoretično bi lahko tržno ceno dolga določili tako, da se določi bonitetna ocena podjetja pred in po pretvorbi dolga. To oceno se potem lahko uporabi za ugotavljanje verjetnosti neplačila, ta pa se lahko uporabi za ugotavljanje tržne vrednosti dolga. Zaradi odsotnosti takšne ocene je Komisija menila, da takšno izvajanje ni možno in da bi bile napake, nastale zaradi slabo ocenjene tržne vrednosti, občutne.
(144)
Drugič, ob predpostavki, da bi se z dolgom pred in po pretvorbi trgovalo z uporabo enake diskontne stopnje pri njegovi knjigovodski vrednosti, se rezultati izračuna ne spremenijo, ne glede na višino diskontne stopnje. Vsakršna sprememba vrednosti čistega finančnega dolga bi za posledico imela sorazmerno spremembo vrednosti tržne kapitalizacije z obratnim predznakom. Vpliv prištetja knjigovodske ali tržne vrednosti dolga je nevtralen, ker se vrednost dolga najprej prišteje, da se dobi VP, nato pa odšteje, da se dobi nova vrednost lastniškega kapitala delnic.
(145)
Tretjič, ob predpostavki, da bi se z dolgom, ki ostane po pretvorbi, trgovalo z uporabo drugačne diskontne stopnje kot pred pretvorbo, bi moral smiseln izračun upoštevati dejstvo, da bo tržna vrednost preostalega dolga po pretvorbi dolga v lastniški kapital verjetno še vedno nižja, kot je njegova knjigovodska vrednost, a vsekakor višja od tržne vrednosti dolga pred pretvorbo dolga. Zaradi odsotnosti podlage za ugotavljanje teh diskontnih stopenj ni mogoče simulirati učinkov morebitnih sprememb v teh stopnjah, saj bi bilo treba spremeniti preveč parametrov hkrati.
(146)
Na drugi strani Komisija ugotavlja, da so bili računovodski izkazi podjetja Oltchim pripravljeni v skladu z MSRP in revidirani s strani neodvisnega revizorja KPMG. V navedenih računovodskih izkazih so finančne obveznosti podjetja prikazane po pošteni vrednosti v skladu z določbami MRS 39. MRS 39 določa pošteno vrednost kot znesek, s katerim je mogoče zamenjati sredstvo oziroma poravnati obveznost med dobro obveščenima in voljnima strankama pod običajnimi pogoji konkurence. Na podlagi tega je podjetje KPMG potrdilo, da poštena vrednost dolgoročnega dolga podjetja ni občutno drugačna od njegove knjigovodske vrednosti.
(147)
Komisija na podlagi zgornjih ugotovitev meni, da je dejansko primerno uporabiti knjigovodsko vrednost dolga za izračun tržne vrednosti lastniškega kapitala.
(148)
Vendar je Komisija, da bi preverila trdnost izračuna, dodatno izvedla analizo občutljivosti, tj. ugotovila je odstotno razliko med knjigovodsko in tržno vrednostjo čistega dolga pred pretvorbo, kar bi izenačilo sedanjo vrednost državnega deleža po pretvorbi in vrednost likvidacije, ob predpostavki, da bo tržna vrednost dolga po pretvorbi dolga v lastniški kapital ustrezala njegovi knjigovodski vrednosti. Navedena odstotna vrednost se lahko šteje za nekakšno „dovoljeno odstopanje“ pri oceni tržne vrednosti dolga.
(149)
Komisija meni, da med vsemi scenariji (VP na podlagi mediane, povprečja, tehtanega povprečja) scenarij tehtanega povprečja predstavlja najnatančnejši scenarij, ker so v tem primeru vrednosti tehtane s trgovalnim obsegom delnic. V tem scenariju je zgoraj omenjeno dovoljeno odstopanje 15 %. Komisija zaključuje, da je odstopanje v takšni meri dovolj veliko za sklepanje, da izračun VP temelji na trdnih podatkih.
(150)
Po izračunu tržne vrednosti lastniškega kapitala se vrednost nastalega državnega deleža posledično lahko izračuna iz tržne vrednosti celotnega lastniškega kapitala na podlagi javnega lastniškega deleža, ki bo po pretvorbi dolga sledeč (40):
Tabela 6
Lastniški delež romunske države v podjetju Oltchim pred in po načrtovani pretvorbi dolga
Lastniški delež pred pretvorbo dolga
Lastniški delež po pretvorbi dolga
Terjatve agencije AVAS plus pripadajoče obresti so pretvorjeni dolg
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Ministrstvo za gospodarstvo
54,81 %
[0]-[5] %
Državni delež skupaj
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
Posledično bo po pretvorbi glavnega dolga in pripadajočih obresti, zaračunanih v skladu z dogovorom, podjetje Oltchim imelo tržno vrednost lastniškega kapitala med [20]-[30] in [90]-[100] milijoni EUR, kar bo pripeljalo do sedanje vrednosti (41) skupnega javnega lastniškega deleža ([80]-[100] %) v vrednosti med [15]-[30] in [75]-[90] milijonov EUR. V Tabeli 7 spodaj so vrednosti podjetja, izračunane po različnih scenarijih, strnjene in primerjane z vrednostmi v primeru likvidacije.
Tabela 7
Primerjava scenarijev pretvorbe dolga, ki ji sledi privatizacija, v primerjavi z likvidacijo na podlagi metode VP
Pričakovani prihodek države
v milijonih EUR
Pretvorba dolga in takojšnja privatizacija
Čista sedanja vrednost prihodkov, pridobljenih z likvidacijo
Primerjava
VP na podlagi 44-mesečne mediane cene delnice
VP na podlagi 44-mesečne povprečne cene delnice
VP na podlagi 44-mesečne tehtane povprečne cene delnice
Tržna vrednost lastniškega kapitala
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Tržna vrednost skupnega javnega lastniškega deleža
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Čista sedanja vrednost skupnega javnega lastniškega deleža (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Likvidacija pretvorba dolga in privatizacija
Čista sedanja vrednost lastniškega deleža agencije AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Likvidacija pretvorba dolga in privatizacija
Čista sedanja vrednost lastniškega deleža Ministrstva za gospodarstvo (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Likvidacija pretvorba dolga in privatizacija
(152)
Pri vseh ocenjenih scenarijih VP imata javni upnik (agencija AVAS) kot tudi javni delničar (Ministrstvo za gospodarstvo) boljše rezultate iz pretvorbe dolga, ki ji sledi privatizacija, kot pa ob likvidaciji podjetja. Delež trenutnega javnega delničarja, Ministrstva za gospodarstvo, se s pretvorbo dolga zmanjša, kar pomeni [80]-[100] % delež za agencijo AVAS. Kljub temu Ministrstvo za gospodarstvo nima razloga za nasprotovanje pretvorbi dolga, saj v primeru likvidacije za svoj delež v podjetju ne dobi ničesar. Javni upnik, agencija AVAS, bi tudi v scenariju z najnižjo ocenjeno vrednostjo podjetja dobil več kot v primeru likvidacije podjetja ([10]-[30] milijonov EUR v primerjavi z [10]-[30] milijoni EUR).
(153)
Na podlagi zgornjih ugotovitev je mogoče zaključiti, da priglašeni ukrep (pretvorba dolga, ki ji sledi popolna privatizacija), če bi bilo podjetje v celoti privatizirano kmalu po pretvorbi dolga, ne pomeni prednosti za podjetje Oltchim, saj ukrep omogoča javnemu upniku, agenciji AVAS, večjo izterjavo dolga kot v primeru likvidacije. Komisija v zvezi s tem ugotavlja zavezanost romunskih organov (glej uvodni izjavi (17) in (73) zgoraj) glede popolne privatizacije podjetja do 31. maja 2012.
(154)
Komisija ugotavlja, da je kvantitativna ocena na podlagi metode tržne kapitalizacije in metode VP podprta tudi z naslednjima dvema argumentoma, ki jih neodvisni izvedenec ni upošteval.
(155)
Prvič, ocena temelji na borzni ceni delnice. Vendar bo, ker bo državni delež v podjetju Oltchim prodan kot ena enota, pridobitelj imel nadzor nad podjetjem. Zato bo pridobitelj pripravljen plačati kontrolno premijo za delež, kot je običajno v primerljivih transakcijah.
(156)
Drugič, Komisija ugotavlja, da je bilo podjetje PCC leta 2007 pripravljeno plačati 7,5 milijona EUR za de facto 12-odstotni delež v podjetju Oltchim in leta 2011 2,6 milijona EUR za nadaljnji 3,6-odstotni delež v podjetju Oltchim. To na eni strani kaže, da je zasebni vlagatelj menil, da je vrednost podjetja leta 2011 v primerjavi z letom 2007 narasla (ker je bil pripravljen plačati višjo ceno za delnico) in da bi bilo, glede na transakcijo iz leta 2011, 100 % delnic ovrednotenih na 73 milijonov EUR, kar je veliko več od likvidacijske vrednosti.
IX.4. Sklep o prednostnem kriteriju
(157)
Na podlagi zgornjih ugotovitev, in sicer da: (i) podjetje ni imelo nobene neupravičene prednosti zaradi načina, ki so ga državni organi izbrali za izterjavo javnega dolga, ki je predmet priglašenega ukrepa in (ii) pretvorba dolga kot taka ne pomeni neupravičene prednosti za podjetje, Komisija zaključuje, da prednostni kriterij v trenutno priglašenem ukrepu (nastalem z združitvijo ukrepov 1 in 3) ni izpolnjen. Ob upoštevanju te ugotovitve za oceno trenutno priglašenega ukrepa ni treba analizirati drugih kumulativnih meril iz opredelitve pojma državne pomoči, ki izhajajo iz člena 107(1) PDEU.
X. SKLEPNE UGOTOVITVE
(158)
Formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) PDEU v zvezi z ukrepom 2 (državna garancija) je treba zaradi umika priglasitve tega ukrepa zaključiti, ker je brezpredmeten.
(159)
Trenutno priglašeni ukrep (združitev prejšnjih ukrepov 1 in 3) ne vključuje državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.
(160)
Navedeni sklep temelji na trdni zavezi Romunije za prodajo celotnega lastniškega deleža v podjetju Oltchim, kot je navedeno v dopisu predsednika vlade Emila Boca z dne 21. oktobra 2011 in ponovno potrjeno z dopisom predsednika vlade Ungureanuja z dne 16. februarja 2012,
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Komisija se je odločila zaključiti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s priglašenim državnim jamstvom (ukrep 2) v korist podjetja Oltchim glede na to, da je Romunija umaknila priglasitev in tega ukrepa ne bo več izvajala.
Člen 2
Ukrep 1, ki ga je Romunija priglasila 17. julija 2009 in dopolnila 22. junija 2011, 9. septembra 2011, 21. oktobra 2011 in 16. februarja 2012, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Člen 3
Ukrep 3, ki ga je Romunija uvedla leta 2007, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Člen 4
Ta sklep je naslovljen na Romunijo.
V Bruslju, 7. marca 2012