ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 21. března 2012
o Státní podpoře SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) poskytnuté Českou republikou společnosti České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a. s. - možné aspekty Státní podpory při poskytnutí úvěru společností Osinek, a. s.)
(oznámeno pod číslem C(2012) 1664)
(Pouze české znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/637/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (1) ve věci podpory SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými články podaly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V květnu 2009 se Komise na základě veřejně dostupných informací dozvěděla, že státem vlastněná společnost Osinek, a. s. v likvidaci (dále jen „společnost Osinek“) dala souhlas k poskytnutí úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 100 milionů EUR) společnosti ČSA - Czech Airlines, a. s. (dále jen „ČSA“). Dopisy ze dne 14. května 2009 a 24. září 2009 Komise po České republice požadovala informace. Dopisy ze dne 10. září 2009 a 25. listopadu 2009 Česká republika poskytla Komisi doplňující informace.
(2)
Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Českou republiku, že se ve vztahu k dotyčnému opatření rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 26. dubna 2010 Česká republika poskytla své připomínky k uvedenému rozhodnutí. Dopisem ze dne 6. července 2010 Komise položila doplňující otázky a Česká republika na ně odpověděla dne 15. září 2010.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k opatření.
(4)
Komise obdržela připomínky od čtyř zúčastněných stran: od Travel Service and Icelandair Group dne 10. března 2011, od Czech Connect Airlines a. s. dne 11. března 2011, od JOB AIR Technic a. s. dne 10. března 2011 a od ČSA dne 14. března 2011. Komise zaslala tyto připomínky České republice, která měla možnost se k nim vyjádřit; její připomínky Komise obdržela dopisem ze dne 12. května 2011.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1 Úvěr společnosti Osinek
(5)
Opatření, jež je předmětem šetření, je půjčka poskytnutá českému národnímu leteckému dopravci ČSA dne 30. dubna 2009 společností Osinek. Úvěr byl čerpán ve třech tranších:
a)
první tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 11. května 2009;
b)
druhá tranše ve výši 900 milionů CZK byla přijata dne 30. července 2009 a
c)
třetí tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 24. září 2009.
(6)
Očekávaným datem splacení byl 30. listopad 2010 s možností prodloužení. Úvěr byl poskytnut s úrokovou sazbou 3M Prague Interbank Offered Rate (dále jen „tříměsíční PRIBOR“) + 300 bazických bodů jako riziková přirážka, tj. 5,51 % v den podpisu smlouvy o úvěru. Úrok byl splatný na čtvrtletním základě v poslední pracovní den kalendářního čtvrtletí (úrokové období). Úrok byl vypočítáván denně ode dne, který předchází splacení úvěru společnosti Osinek.
(7)
Podle stanoviska českých orgánů riziková přirážka ve výši 300 bazických bodů představuje odpovídající rizikovou přirážku vzhledem k finanční situaci společnosti odpovídající ratingové kategorii „B“ společnosti Standard & Poor’s (slabá finanční situace) (dále jen „ratingová kategorie B“) a úrovni zajištění úvěru, která dosahovala 110 % úvěrové částky.
(8)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota většiny předmětů zajištění byla určena nezávislým znalcem. Ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek byly připojeny čtyři dodatky, ve kterých byl rozšířen a změněn seznam aktiv určených k zajištění (3). České orgány prohlašují, že všechny změny splnily podmínku stanovenou ve smlouvě se společností Osinek, tj. že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění v jakémkoli čase či dohodnutou maximální výši úvěru.
(9)
Úvěr společnosti Osinek nebyl splacen, jak se původně předpokládalo. Místo toho bylo jeho zajištění uvolněno a dne 30. června 2010 došlo ke kapitalizaci dluhu (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu).
Tabulka 1
Přehled předmětů zajištění úvěru společnosti Osinek
Zajištění
Hodnota v milionech CZK
Subjekt určující hodnotu
Období zajištění
Provozní budova - hangár F (včetně pozemku pod budovou)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 1. června 2009
od 11.5.2009 (první tranše)
Správní budova „APC“ (včetně pozemku pod budovou)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 30.7.2009 (druhá tranše) do 9.12.2009 (zrušeno třetím dodatkem)
Náhradní díly (rotující náhradní díly a/nebo náhradní motory)
[150-165]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše)
Náhradní díly (rotující, pro typ A310 (všechny) a Boeing)
[520-575]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem správní budovy „APC“
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem hangáru F a přilehlé
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A319/320
[265-290]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A310, ATR a Boeing
[440-485]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
Letecký simulátor
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 10. září 2009
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
1 Boeing 737-55s, poznávací značka: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
2 Boeingy 737-55s, poznávací značky: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2010
od 9.12.2009 (třetí dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
IT
[80-85]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Obchodní značka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140-155]
Vladimír Čmejla, znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Podíl ČSA v ČSA Support, spol. s r. o.
[790-865]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 20. ledna 2010
od 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
2.2 Rozsah působnosti tohoto rozhodnutí
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. února 2010 odkazuje na úvěr společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009 a bere v potaz skutečnost, že již došlo k uvolnění zajištění úvěru na základě usnesení vlády České republiky ze dne 26. října 2009 č. 1343. Uvolnění zajištění úvěru a jeho kapitalizace (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) byly Komisi nicméně oznámeny dne 12. května 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - plán restrukturalizace) a provedeny v červnu 2010. Toto rozhodnutí se tedy zabývá pouze samotným úvěrem společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009. Posouzení uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho následná kapitalizace budou předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908.
2.3 Společnost Osinek
(11)
Osinek byla účelová finanční společnost založená za účelem dohledu nad uzavíráním uhelných dolů v České republice a jejich revitalizací. V době poskytnutí úvěru byla ve 100 % vlastnictví českých státních orgánů pod dohledem ministerstva financí. Dne 5. listopadu 2008 společnost Osinek vstoupila do likvidace. Ještě před svou likvidací měla společnost Osinek stále disponibilní likvidní prostředky a údajně hledala různé příležitosti pro jejich investování. Smlouvu o úvěru společnosti Osinek uzavřel a podepsal dne 30. dubna 2009 jménem společnosti její likvidátor. S cílem identifikovat možná rizika spojená s úvěrem si společnost Osinek nechala vypracovat hospodářskou analýzu ČSA od nezávislého znalce - European Business Consulting spol. spol. s r. o. (dále jen „EBC“) - a právní posudek od advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Dne 29. září 2009 podepsaly společnost Osinek a Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky (dále jen „MPO“) dohodu, podle které byly pohledávky společnosti Osinek u ČSA vycházející ze smlouvy o úvěru společnosti Osinek převedeny na MPO v návaznosti na její proces likvidace. ČSA obdržely oznámení o tomto převodu ten samý den. Dne 8. března 2010 byl dokončen proces likvidace společnosti Osinek.
(13)
Dne 3. května 2010 česká vláda přijala usnesení č. 333 o plánu restrukturalizace ČSA (dále jen „usnesení č. 333“), ve kterém uložila MPO uvolnit zástavu některých předmětů zajištění ještě před zvýšením zapsaného kapitálu ČSA. Kapitalizace úvěru (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) měla právní základ v uvedeném usnesení a byla provedena dne 30. června 2010.
2.4 Příjemce - ČSA
(14)
ČSA jsou národním leteckým dopravcem České republiky od roku 1923. Mají hlavní sídlo v Praze a řídí provoz skupiny z letiště Praha-Ruzyně. ČSA jsou největší leteckou společností se základnou na letišti Praha-Ruzyně a jejich podíl činí 37 % z cestujících, kteří odlétají z Prahy nebo do ní přilétají. ČSA jsou členem aliance SkyTeam. Před restrukturalizací čítala flotila ČSA 51 letadel. ČSA nabízí pravidelnou leteckou přepravu (104 destinací ve 44 zemích). Vedle toho poskytují nepravidelné (charterové) lety, nákladní přepravu, pozemní služby (odbavují přibližně 60 % všech cestujících na letišti Praha-Ruzyně), údržbu letadel, výcvik posádek, catering a provozují obchody duty free na letišti Praha-Ruzyně a bezcelní palubní prodej.
2.4.1 Vlastnická struktura
(15)
ČSA jsou státem vlastněnou společností. Česká republika vlastní prostřednictvím Ministerstva financí 95,69 % akcií. Minoritními akcionáři jsou Česká pojišťovna, a. s. (2,26 %), hlavní město Praha (1,53 %) a hlavní město Bratislava (0,51 %).
(16)
Po ukončení procesu restrukturalizace má stát v úmyslu najít pro ČSA strategického partnera. V rámci příprav pro plánovanou privatizaci se česká vláda rozhodla vytvořit novou podnikovou strukturu zastřešenou společností Český Aeroholding, a. s. (dále jen „ČAH“).
(17)
Dne 25. října 2011 povolil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže vytvoření ČAH, který bude zahrnovat ČSA, Letiště Praha a současné dceřiné společnosti ČSA, tj. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services, spol. s r. o. Řízení a struktura ČAH budou obsahovat prvky finanční holdingové struktury s cílem restrukturalizovat společnosti seskupené v holdingu, usnadnit jim přístup ke komerčnímu financování a připravit je k následné privatizaci.
2.4.2 Finanční situace společnosti
(18)
ČSA čelily potížím, které se ještě zvýraznily v roce 2009, kdy vrcholila současná ekonomická krize. I když se společnost v žádném momentě nepřiblížila insolvenčnímu řízení podle českého práva, zaznamenala jasný negativní trend, pokud jde o vývoj jejích klíčových finančních ukazatelů.
Tabulka 2
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2006-2009 (v tis. CZK)
2006
2007
2008
2009
Čisté jmění
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Zdroj: Výroční zprávy ČSA.
Tabulka 3
Vývoj finančních údajů ČSA (v tis. CZK)
V tis. CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Zisk/ztráta
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Obrat (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Čisté peněžní toky provozní činnosti
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dluh
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čistá hodnota aktiv
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
(19)
Společnost byla v letech 2007 a 2008 zisková. Výsledek podnikání se ovšem v roce 2009 výrazně zhoršil. Její obrat se mírně snížil během posledních čtyř let, ale peněžní tok klesl významně. Úroveň dluhu byla víceméně stabilní. Společnost své ztráty vyrovnávala prodejem majetku, zejména v účetním roce 2009.
(20)
Během roku 2009 se situace společnosti zhoršila, zejména po létě, které je tradičně pro ČSA ziskovým obdobím.
2.5 Rozhodnutí o zahájení řízení
(21)
Dne 24. února 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Ve svém rozhodnutí Komise vyjádřila pochyby o tom, zda byly ČSA v době obdržení úvěru již podnikem v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (6) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“).
(22)
Komise vedle toho vyjádřila pochybnosti o tom, zda podmínky úvěru poskytnutého ČSA společností Osinek vzhledem k finanční situaci ČSA představují hospodářské zvýhodnění, které by přijímající podnik za běžných podmínek na trhu nezískal. Komise kromě toho zpochybnila skutečnost, že za předpokladu, že by úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, tak by tato podpora mohla být shledána slučitelnou na základě předpisů o státní podpoře, zejména sdělení Komise - Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (7) (dále jen „dočasný rámec“). Kdyby úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, mělo by takové opatření škodlivé dopady na hospodářskou soutěž, tj. na společnosti provozující spoje z letiště Praha-Ruzyně nebo konkurující ČSA a jejich dceřiným společnostem na jiných trzích.
3. PŘIPOMÍNKY ČESKÉ REPUBLIKY
(23)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložila Česká republika své připomínky. V nich vyjádřila názor, že úvěr společnosti Osinek splňuje zkoušku „zásady investora v podmínkách tržního hospodářství“, neboť neposkytuje ČSA neoprávněné hospodářské zvýhodnění.
(24)
Česká republika pak zejména vyjadřuje názor, že v den podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek nebyly ČSA podnikem v obtížích, ale staly se jím až v srpnu 2009. Česká republika tvrdí, že i přes narůstající problémy byly ČSA vždy schopny zajistit svou životaschopnost. Situace se nicméně změnila koncem roku 2008 a počátkem roku 2009 a stále se během roku zhoršovala z důvodu globální hospodářské recese, která měla nepříznivý dopad na světové dopravní trhy (8). Tato skutečnost, spolu s destabilizací trhu s ropou a měnovými výkyvy, přispěla k zhoršení finanční situace ČSA.
(25)
Během roku 2009 se ČSA spoléhaly na prognózy vycházející z výsledků předchozích let a očekávaly výrazně lepší výsledky v letní sezóně. Výsledky za první pololetí roku 2009, které se dostaly na stůl vedení společnosti v polovině srpna, ovšem ukázaly na podstatný pokles průměrného příjmu ČSA v červnu. V srpnu 2009 bylo vedení společnosti jasné, že ČSA již nejsou schopny dále fungovat bez okamžitých opatření na snížení nákladů a finanční pomoci z vnějších zdrojů.
(26)
Ve vztahu k možnému prvku státní podpory, pokud jde o úvěr společnosti Osinek, Česká republika prohlašuje, že úroková míra splňuje požadavky sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) (9). Česká republika zejména trvá na tom, že bylo odpovídající použít sazbu tříměsíční PRIBOR jako základní sazbu pro určení úroku za dotyčný úvěr, a to vzhledem k volatilitě finančních trhů v době podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek.
(27)
ČSA nejsou posuzovány podle ratingových systémů, a Česká republika tedy nemůže poskytnout důkaz pro svůj předpoklad, že ČSA byly v době, kdy byla podepsána smlouva o úvěru společnosti Osinek, hodnoceny ratingovou kategorií B. Česká republika nicméně odkazuje na zprávu ze dne 27. dubna 2009, kterou vytvořila EBC a podle níž byly ČSA solventní a úvěruschopné.
(28)
Česká republika znovu opakuje argument, že aby mohly získat úvěr, musely ČSA poskytnout zajištění ve výši nejméně 110 % výše úvěru na celou dobu jeho trvání. Výše skutečně poskytnutého úvěru ČSA tedy nikdy nesmí překročit 90 % hodnoty všech předmětů zajištění. Česká republika potvrdila, že tento požadavek byl ve všech případech naplněn, a předložila posudky oceňující aktiva, která byla použita pro zajištění úvěru.
(29)
Česká republika vedle toho argumentuje, že vzhledem k tomu, že společnost Osinek měla k dispozici značné množství finančních zdrojů, tak její likvidátor usiloval o investiční příležitosti s cílem generovat zisk. Ještě předtím, než začal ve vztahu k úvěru pro ČSA figurovat jako smluvní strana, zadal likvidátor u nezávislé konzultační společnosti EBC a advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík vypracování hospodářského a právního posudku nabídnutého úvěru. Posudek EBC potvrdil, že ČSA byly považovány za solventní a že riziko, že by půjčka ČSA mohla společnosti Osinek přivodit ztrátu nebo potíže, bylo minimální. Na základě tohoto posudku se likvidátor rozhodl, že půjčka ČSA bude výhodným prostředkem pro uložení volných finančních zdrojů společnosti Osinek.
(30)
Česká republika vedle toho argumentuje, že úvěr je slučitelný s podmínkami stanovenými v dočasném rámci, a to i tehdy, kdyby Komise došla k závěru, že podmínky úvěru byly výhodnější než podmínky nabízené na trhu.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Komise obdržela tři připomínky od zúčastněných třetích stran a připomínky od příjemce opatření, jež je předmětem šetření - ČSA (viz 4. bod odůvodnění).
(32)
Připomínky ČSA v zásadě odráží výše zmíněné připomínky České republiky k rozhodnutí o zahájení řízení. ČSA znovu opakují, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnout za tržních podmínek, neboť tato společnost jednala jako racionální subjekt v tržním hospodářství a byla více motivována obchodními cíli než hospodářskými či sociálními ohledy. Pokud by Komise došla k závěru, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za výhodnou úrokovou míru, předpokládaje že rating ČSA by byl horší než slabý („B“) a/nebo že by zajištění nebylo hodnoceno jako „vysoké“, mají ČSA také připomínky ke kvantifikaci prvku možné podpory, pokud k nějaké došlo.
(33)
Všechny zúčastněné třetí strany jsou konkurenty ČSA a zastupuje je jedna a tatáž advokátní kancelář; jejich uvažování je proto do jisté míry identické. Zúčastněné třetí strany argumentují, že úvěr společnosti Osinek poskytl ČSA státní podporu, která společnosti umožnila nekalou konkurenci prostřednictvím účtování cen, které nemohou konkurenti, kteří neobdrželi žádnou státní dotaci, nabídnout, aniž by přitom neztratili schopnost pokrýt své náklady a vytvořit přiměřený zisk (10).
(34)
Zúčastněné třetí strany zastávají názor, že ČSA byly ve vážných obtížích již před 1. červencem 2008. Kromě toho tvrdí, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podstatně nižší úrokovou sazbu, než je ta, kterou by požadovala za podobných podmínek banka, a to vzhledem k finanční situaci ČSA, délce doby splatnosti, kvalitě zajištění a nízké pravděpodobnosti samotného splacení. V takovém případě by úvěr společnosti Osinek představoval nezákonnou státní podporu neslučitelnou s pravidly Unie. Podle vyjádření společnosti jednoho konkurenta splnily ČSA podmínku, že přišly o více než polovinu svého zapsaného kapitálu, a to v letech 2007, 2008 a 2009. Navíc v letech 2008 a 2009 přišly ČSA za období posledních 12 měsíců o více než čtvrtinu zapsaného kapitálu. Tentýž konkurent je toho názoru, že ze snížení zapsaného kapitálu ČSA v roce 2008 lze usuzovat, že společnost již dne 1. července 2008 naplňovala podmínky podniku v obtížích ve smyslu odst. 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.
(35)
Zúčastněné třetí strany dále tvrdí, že z důvodu záporných toků peněžních prostředků z provozní činnosti, velkého množství věřitelů a existence finančních závazků splatných do 30 dnů je možné předpokládat, že společnost trpěla brzdící platební neschopností již od konce roku 2007, a měla by tudíž již od tohoto roku být kvalifikována jako podnik v obtížích (podle odst. 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci.
5. ODPOVĚĎ ČESKÉ REPUBLIKY NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Česká republika vyjádřila s připomínkami zúčastněných třetích stran nesouhlas, přičemž souhlasila s připomínkami ČSA. Česká republika trvala na svém tvrzení, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za tržních podmínek a v souladu se sdělením o referenčních sazbách. Kromě toho české orgány tvrdí, že ČSA byly schopny provozu bez státní podpory až do druhé poloviny roku 2009. Situace aktiv ČSA se výrazně nezhoršila ani v první polovině roku 2009 a jejich hodnota se ve skutečnosti zvýšila z [8 340-9 255] milionů CZK v prvním čtvrtletí roku 2009 na [8 990-9 920] milionů CZK ve druhém čtvrtletí.
(37)
Česká republika podotýká, že i když ČSA publikují výsledky své provozní činnosti vypracované v souladu s Českými účetními standardy (dále jen „ČÚS“) a Mezinárodními standardy účetního výkaznictví, zúčastněné třetí strany své připomínky založily výhradně na výsledcích vypracovaných v souladu s ČÚS, jejichž metodika neumožňuje pravdivý obrázek o provozu společnosti. Účetní závěrky vypracované v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví nabízí lepší informace o finanční situaci společnosti a jsou tedy vhodnější. ČSA používá ČÚS, protože je to povinnost podle českých daňových zákonů. Činnost ČSA se ovšem neomezuje jen na Českou republiku, ale je globální, a proto ČSA používají i Mezinárodní standardy účetního výkaznictví. Česká republika podotýká, že Mezinárodní standardy účetního výkaznictví jsou uplatňovány bankami v případě rozhodování o půjčkách, protože jsou považovány za přesnější než ČÚS.
(38)
V neposlední řadě poskytla Česká republika důkaz ukazující na to, že ČSA v době, kdy byl poskytnut úvěr společností Osinek, nesplňovaly podmínky platební neschopnosti podle českého insolvenčního zákona (11).
6. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(39)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(40)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou kumulativní. Aby se tedy mohlo určit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:
-
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,
-
poskytovat příjemci hospodářské zvýhodnění,
-
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,
-
narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže, a
-
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
6.1 Státní prostředky a odpovědnost
(41)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli přímo či nepřímo poskytnutou výhodu financovanou ze státních prostředků, poskytnutou státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(42)
Nejdříve je proto třeba stanovit, zda se na úvěr společnosti Osinek má pohlížet jako na státní prostředky. Jak bylo uvedeno výše, společnost Osinek byla v době, kdy byl poskytnut úvěr, ve 100 % vlastnictví Ministerstva financí České republiky a z tohoto důvodu bez ohledu na její postavení obchodní společnosti nebo jiné právní postavení se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (12). Proto Komise zastává názor, že úvěr společnosti Osinek je financován ze státních prostředků.
(43)
Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv nad jeho činností, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat s větší či menší nezávislostí podle stupně autonomie, kterou mu stát umožní. Proto pouhý fakt, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, není dostačující pro to, aby opatření přijatá daným podnikem, jako je například předmětná smlouva o úvěru, byla považována za přičitatelná státu. Je též nutno zjistit, zda veřejné orgány mají být považovány za zúčastněné, ať již tím či oním způsobem, na přijetí daného opatření. V této souvislosti Soud uvedl, že odpovědnost státu za opatření přijatá veřejným podnikem lze odvodit podle souboru indikátorů vyplývajících z okolností případu a kontextu, ve kterém bylo příslušné opatření přijato (13).
(44)
Těmito indikátory může být integrace podniku do struktur veřejné správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (tj. zda se řídí veřejným, nebo obchodním právem), intenzita dohledu nad vedením podniku ze strany veřejných orgánů nebo jiný indikátor poukazující v konkrétním případě na účast veřejných orgánů na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost jejich účasti, a to rovněž s ohledem na rozsah opatření, jeho obsah a podmínky v něm obsažené.
(45)
Komise podotýká, že většina členů dozorčí rady společnosti Osinek jsou zástupci veřejných orgánů (např. ministerstva financí atd.).
(46)
Společnost Osinek vstoupila do likvidace dne 5. listopadu 2008 na základě rozhodnutí, které učinil její jediný akcionář v tentýž den. Podle českého zákona je likvidátor povinen jednat samostatně a bez pokynů od orgánů společnosti během procesu likvidace. Komise dále poznamenává, že likvidátor byl jmenován Ministerstvem financí České republiky, které bylo jediným akcionářem společnosti Osinek.
(47)
České orgány navíc poskytly Komisi znalecké posudky JUDr. Jiřího Rybáře a JUDr. Pavla Štrbíka, v nichž se likvidátorovi Osinku doporučuje před přijetím rozhodnutí o poskytnutí úvěru ČSA konzultovat akcionáře společnosti Osinek, tedy Českou republiku.
(48)
Pokud jde o dohled nad činností společnosti Osinek ze strany státu, Komise dále konstatuje, že vláda České republiky později také přijala rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a vkladu pohledávky České republiky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu na základě usnesení č. 333.
(49)
Komise tedy dochází k závěru, že rozhodnutí poskytnout úvěr společnosti Osinek lze přičíst českému státu. Na úvěr společnosti Osinek je tudíž třeba nahlížet jako na úvěr ze státních zdrojů.
6.2 Hospodářské zvýhodnění
(50)
Komise poznamenává, že v souladu se zavedenými zásadami práva Unie, pokud je „podniku“ poskytnut státem dodatečný kapitál za podmínek, jež jsou lepší než normální tržní podmínky, uplatnil by se na takovou situaci čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť výsledkem takového kroku by bylo „upřednostňování“ tohoto konkrétního podniku ve smyslu uvedeného článku. Aby bylo možné určit, zda bylo podniku státem poskytnuto hospodářské zvýhodnění, které by za běžných podmínek na trhu nezískal, uplatňuje Komise „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ (14).
(51)
V souladu s uvedenou zásadou by se nejednalo o státní podporu za předpokladu, že by bylo možno motivovat soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikostí veřejnoprávních subjektů, k tomu, aby za odpovídajících okolností uskutečnil dotyčný kapitálový vklad. Komise proto musí posoudit, zda by dotyčné transakce za stejných podmínek uzavřel i soukromý investor. Předpokládané jednání hypotetického soukromého investora spočívá v tom, že obezřetný investor, jehož cílem je maximalizace zisku, je opatrný, pokud jde o úroveň přijatelného rizika za danou míru návratnosti. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo dá společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (15).
(52)
V souladu se zavedenou judikaturou se zásada investora v podmínkách tržního hospodářství uplatňuje i na úvěry. Jestliže se tato zásada uplatní na úvěry, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci úvěr za podmínek, za kterých byl skutečně poskytnut (16). V tomto ohledu Komise posuzuje, zda je úvěr poskytnut za normálních obchodních podmínek a zda by takové úvěry byly v nabídce obchodních bank. Pokud jde o podmínky takových úvěrů, bere Komise v potaz zejména účtovanou úrokovou míru a požadované zajištění úvěru. Komise posuzuje, zda je poskytnuté zajištění dostatečné ke splacení celého úvěru v případě úpadku a ve vztahu k finančnímu postavení společnosti v okamžiku poskytnutí úvěru (17).
(53)
Komise podotýká, že ČSA jsou právnickou osobou vykonávající hospodářské činnosti, a je tudíž považována za podnik ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo možné určit, zda byl úvěr společnosti Osinek poskytnut za výhodných podmínek, nebo tržních podmínek, ověřila Komise soulad úrokové míry u dotyčného úvěru s referenční mírou Komise stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, jež se používá jako náhrada sazeb tržních.
(54)
Pokud jde o rozhodné datum, které by se mělo použít k porovnání úrokové sazby u předmětného úvěru s referenční sazbou, Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že by se mělo jednat o datum právně závazného aktu, na jehož základě byl úvěr poskytnut, tj. 30. duben 2009 (datum uzavření smlouvy o úvěru mezi společností Osinek a ČSA).
(55)
Podle vyjádření České republiky měly ČSA v té době stále přístup k vnějšímu financování od soukromých bank a podnikem v obtížích se staly až v srpnu 2009. Počátkem roku 2009 odpovídala úvěruschopnost ČSA ratingové kategorii B.
(56)
Aby mohla ověřit tvrzení České republiky, konzultovala Komise několik soukromých bank, které měly s ČSA obchodní vztahy. Zajímala se o interní rating ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a jeho změny mezi červencem 2008 a červencem 2009, dále o podmínky úvěrů, které byly poskytnuty ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a další připomínky k úvěruschopnosti ČSA během prvních šesti měsíců roku 2009. Tři soukromé banky poskytly informace pod podmínkou, že budou tyto informace považovány za důvěrné, že budou použity pouze pro interní posuzování Komise a nebudou předány žádné třetí straně, ČSA a české orgány nevyjímaje.
(57)
Ačkoli všechny tyto banky uznaly, že se počátkem roku 2009 finanční situace ČSA zhoršila, ČSA získaly během prvního pololetí 2009 půjčky provozního kapitálu a úvěrové facility. Interní rating ČSA všech těchto tří soukromých bank zhruba odpovídá ratingové kategorii B společnosti.
(58)
Komise podotýká, že odpovědi bank jsou konsistentní a kvalitní. I když se interní rating společnosti zhoršil, tato skutečnost zřejmě nebyla dostatečně závažná pro zdůvodnění vyšší rizikové přirážky.
(59)
Komise si kromě toho všímá toho, jak bylo rovněž uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a na základě informací od České republiky, že banka UniCredit poskytla v září 2008 ČSA střednědobou (čtyři roky) půjčku provozního kapitálu ve výši 200 milionů CZK zajištěnou leteckým simulátorem. Dne 25. června 2009 zvýšila banka UniCredit za porušení finančních ukazatelů schválených ve smlouvě o úvěru rizikovou přirážku u úvěru pro ČSA ze 160 bazických bodů (podle smlouvy z roku 2008) na 325 bazických bodů nad jednoměsíční sazbou PRIBOR (tj. úroková míra ve výši 5,10 % p.a. ke dni 25. června 2009). Komise poznamenává, že tato úroková míra, která zohledňovala předchozí nedávné zhoršení finanční situace ČSA, je nižší než úroková míra úvěru společnosti Osinek (5,51 % p.a.) a zhruba odpovídá referenční míře pro společnost s ratingovou kategorií B (s vysokým zajištěním).
(60)
Na základě výše uvedeného je možné dojít k závěru, že ČSA v zásadě měly v době, kdy byl poskytnut úvěr společnosti Osinek, přístup k vnějšímu financování a že úvěruschopnost ČSA v prvním pololetí roku 2009 odpovídala ratingové kategorii B.
(61)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota předmětů zajištění byla určena nezávislými znalci z České republiky, kteří jsou uvedeni na seznamu ústavů kvalifikovaných pro znaleckou činnost nebo v centrální evidenci znalců a tlumočníků, které spravuje Ministerstvo spravedlnosti České republiky, a mají zkušenost v oblasti oceňování majetku (18).
(62)
Komise poznamenává, že datem oceňujícího posudku předmětu zajištění hangáru F (viz tabulka č. 1) je 1. červen 2009, zatímco první tranše úvěru společnosti Osinek byla zaplacena dne 11. května 2009. České orgány předložily prohlášení YBN Consult ze dne 6. května 2009, které potvrzuje hodnotu použitého zajištění. Takové prohlášení je v souladu s odstavcem 5.9.11 smlouvy o úvěru společnosti Osinek za předpokladu, že kompletní oceňující posudek bude předložen do jednoho měsíce od data platby první tranše. Komise poznamenává, že tato podmínka byla splněna.
(63)
Komise kromě toho kriticky zhodnotila předložené oceňující posudky. Hodnocení nevzbuzují žádné pochyby, neboť nebyly nalezeny žádné zjevné chyby, jsou uplatněny schválené metodiky a hodnocení se zakládají na věrohodných předpokladech. Komise se proto domnívá, že výsledky existujících oceňujících posudků jsou odpovídající aproximací pro realistické tržní ceny aktiv, jež byla použita pro zajištění úvěru společnosti Osinek. U jednoho druhu předmětů zajištění - náhradních dílů - je hodnota založena na jejich čisté účetní hodnotě. Komise se domnívá, že taková metodika ohodnocení je odpovídající pro tento druh aktiv vzhledem k tomu, že náhradní díly jsou jednoduše obchodovatelné, a jejich hodnota by tudíž měla odpovídat původním nákladům na jejich pořízení po odečtení akumulovaných odpisů.
(64)
Smlouva o úvěru obsahovala ustanovení o tom, že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění, tzn. že tato hodnota musí činit alespoň 110 % částky úvěru. Na základě předložených informací v okamžiku poskytnutí první tranše v květnu 2009 činila hodnota původního zajištění [110-117] %, jak bylo dohodnuto ve smlouvě o úvěru ze dne 30. dubna 2009. V okamžiku poskytnutí druhé tranše v červenci 2009 činila tato hodnota [120-132] % a v okamžiku poskytnutí třetí tranše v září 2009 [128-141] %. Na základě dodatků ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek (viz 8. bod odůvodnění) byla vedle toho přidána dodatečná aktiva zajištění a některá aktiva byla uvolněna.
Tabulka 4
Přehled zajištění úvěru společnosti Osinek v různých obdobích
Datum změny
Vyčerpaná částka
(miliony CZK)
Hodnota předmětů zajištění (miliony CZK)
% hodnoty předmětů zajištění
11. května 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. července 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. července 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. září 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. září 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. prosince 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. ledna 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Sdělení o referenčních sazbách předpokládá, že „vysoké“ zajištění s sebou nese ztrátovost ze selhání nižší nebo rovnou 30 %, což odpovídá hodnotě předmětů určených k zajištění nejméně 70 % výše úvěru. Komise podotýká, že zajištění poskytnuté za úvěr je výrazně vyšší, což vytváří významné bezpečnostní rozpětí, pokud jde o možné odchylky v odhadech hodnoty předmětů zajištění.
(66)
Na základě sdělení o referenčních sazbách by odpovídající úroková míra v daném okamžiku činila 5,16 % p.a. (základní sazba 2,96 % + 220 bazických bodů = 5,16 % p.a.). Rozpětí 220 bazických bodů odráží ratingovou kategorii B, která byla potvrzena soukromými bankami, a vysokou úroveň zajištění popsanou výše.
(67)
Uvedená sazba je nižší než uplatňovaná sazba pro úvěr společnosti Osinek (tříměsíční PRIBOR (19) + 300 bazických bodů), která dne 30. dubna 2009 činila 5,51 % p.a.
(68)
Analýza uplatňované sazby (tříměsíční PRIBOR + 300 bazických bodů) a referenční sazby + přirážka 220 bazických bodů ukazuje, že tyto sazby jsou srovnatelné, co se týče metodiky určení jejich základu či celkové úrovně uplatněných sazeb, včetně příslušné rizikové přirážky.
(69)
PRIBOR je referenční hodnotou pro úrokové míry na trhu mezibankovních vkladů a je vypočtena (fixována) z kotací referenčních bank pro prodej depozit (tj. nabídek). Tento výpočet provádí kalkulační agent pro Českou národní banku a Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Sazba pro úvěr společnosti Osinek je založena na sazbě PRIBOR vypočtené se splatností tří měsíců. Referenční sazba vychází z ročních sazeb peněžního trhu. Komise si ovšem vyhrazuje právo použít kratší nebo delší doby splatnosti přizpůsobené na určité případy.
(71)
Analýza vývoje dvou sazeb v průběhu trvání úvěru společnosti Osinek (duben 2009 - červen 2010) ukazuje, že obě sazby jsou skutečně srovnatelné. Průměrné sazby (21) na období od dubna 2009 do června 2010 jsou skoro stejné (4,77 % pro sazbu PRIBOR + 300 bazických bodů, 4,79 % pro referenční sazbu, včetně rizikové přirážky 220 bazických bodů). Malý rozdíl dvou bazických bodů má příčinu v odlišné metodice úpravy. Sazba PRIBOR se upravuje každý den; referenční sazba pouze jednou za pár měsíců.
(72)
Vzhledem k těmto skutečnostem je možné přijmout uplatněnou úrokovou míru jako odpovídající náhradu tržní sazbě. Na základě sdělení o referenčních sazbách je opatření ve shodě s trhem, a nezahrnuje tudíž hospodářské zvýhodnění pro ČSA.
(73)
V neposlední řadě Komise podotýká, že platby úroků věřiteli ze strany ČSA byly provedeny plně v souladu s podmínkami smlouvy o úvěru společnosti Osinek (22).
6.3 Specifičnost
(74)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V předloženém případě Komise konstatuje, že společnost Osinek poskytla úvěr pouze ČSA. Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU je tedy opatření selektivní.
6.4 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(75)
Pokud jde o kumulativní kritéria státní podpory, v daném případě jsou ovlivnění obchodu uvnitř Unie a narušení hospodářské soutěže v důsledku sporného opatření nepopíratelné, a české orgány je ani nerozporovaly. ČSA jsou v konkurenčním vztahu k jiným leteckým společnostem v Evropské unii, zejména poté, kdy dne 1. ledna 1993 vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetí balíček“). Zkoumaná opatření umožnila ČSA pokračovat v činnosti a to jim umožnilo, na rozdíl od jiných konkurentů, vyhnout se následkům plynoucím z chabých finančních výsledků.
6.5 Závěr
(76)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že opatření neobsahuje prvky státní podpory ve prospěch ČSA, neboť úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podmínek, které by vyžadoval investor v tržním hospodářství. Zejména úroková míra, za kterou byl úvěr společnosti Osinek poskytnut, je ve shodě s referenční sazbou určenou na základě sdělení o referenčních sazbách s ohledem na skutečnost, že ČSA odpovídaly v okamžiku poskytnutí úvěru ratingové kategorii B, což potvrdily i soukromé banky a že úvěr byl po celou dobu zajištěn výrazně více, než je 70 % jeho výše, což požaduje sdělení o referenčních sazbách.
7. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(77)
Komise ovšem taktéž analyzovala, zda by opatření, pokud by bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU na základě dočasného rámce.
(78)
Úvěr společnosti Osinek byl poskytnut v roce 2009. Cílem opatření je tedy usnadnit podniku přístup k vnějšímu financování v době, kdy je normální fungování úvěrových trhů výrazně narušeno z důvodů finanční krize a kdy finanční krize („zamrznutí úvěrového trhu“) ovlivňuje ekonomiku obecně a vede k vážným poruchám hospodářství členských států.
(79)
Dne 17. prosince 2008 Komise na tuto krizi reagovala přijetím dočasného rámce. Komise v něm uznala „závažnost současné finanční krize a její dopad na celkové hospodářství členských států“. Komise dále došla k závěru „že některé kategorie státní podpory jsou na omezenou dobu v zájmu zmírnění následků obtíží odůvodněné a lze je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU“.
7.1 Slučitelnost s oddílem 4.4.2 dočasného rámce
(80)
Opatření je nutné posuzovat ve vztahu k požadavkům oddílu 4.4.2 dočasného rámce („Podpory ve formě subvencované úrokové sazby“).
(81)
Podle dočasného rámce musí být uplatněná úroková míra přinejmenším rovná sazbě, již do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení o referenčních sazbách.
(82)
Denně vyhlašovaná sazba pro Českou republiku činila dne 30. dubna 2009 1,45 % (23). Rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činil 68 bazických bodů.
(83)
Prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce činila 220 bazických bodů. Tato prémie je založena na ratingové kategorii B (viz 57. bod odůvodnění) a vysoké míře zajištění vzhledem k nabídnutým předmětům zajištění (viz 64. a 65. bod odůvodnění).
(84)
Podle dočasného rámce by tedy minimální sazba činila 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Skutečná sazba úvěru do společnosti Osinek byla 5,51 %. Výsledkem toho je, že úvěr do společnosti Osinek byl poskytnut za sazbu vyšší, než je minimum, které povoluje dočasný rámec.
(85)
Aby mohl být úvěr považován za slučitelnou podporu, oddíl 4.4. dočasného rámce kromě toho požaduje splnění dvou dodatečných podmínek:
(86)
Zaprvé, smlouva musí být uzavřena do 31. prosince 2010. Snížené úrokové míry se mohou použít pro platby úroků před 31. prosincem 2012.
(87)
Smlouva o úvěru společnosti Osinek byla uzavřena dne 30. dubna 2009. Úvěr měl být splacen jednorázově, a to dne 30. listopadu 2010. Smlouva o úvěru tudíž tuto první podmínku splňuje.
(88)
Zadruhé, příjemce nebyl dne 1. července 2008 v obtížích.
(89)
V bodě 9 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že pro podnik v obtížích neexistuje definice Unie, a dodává, že Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti.
(90)
Ustanovení bodu 10 písm. b) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci následně objasňuje, že v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, se za podnik v obtížích považuje podnik, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců.
(91)
V roce 2008 činila výše zapsaného kapitálu ČSA 2 735 milionů CZK. Na základě ČÚS se ve stejném roce se čisté jmění společnosti snížilo na 101 milionů CZK.
Tabulka 5
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2007 a 2008 (v tis. CZK)
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Čisté jmění
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Čisté jmění
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Čisté jmění
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Ačkoli již ke dni 1. července 2008 přišla společnost o více než polovinu zapsaného kapitálu, není splněna druhá podmínka stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, tj. nedošlo ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu za posledních 12 měsíců. Ztráta čistého jmění ([31 570 000-34 875 000] CZK), ke které došlo v období od června 2007 do července 2008, odpovídá pouze [0,8-1,5] % zapsaného kapitálů.
(93)
Navíc podle bodu 10 písm. c) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci je společnost považována za podnik v obtížích v případě, že splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního insolvenčního řízení. České orgány potvrdily, že ČSA nebyly způsobilé pro insolvenční řízení ve smyslu paragrafu 3 českého insolvenčního zákona.
(94)
Bod 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci stanoví, že i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 uvedených pokynů může být podnik považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.
(95)
Vývoj finančních výsledků ČSA během rozhodného období nevykazoval jasný negativní trend (viz tabulka 3). Společnost zaznamenala ztrátu na konci roku 2006, ale zotavila se, a v roce 2007 vykázala kladné výsledky. Na konci prvního čtvrtletí 2008 byla následně zaznamenána ztráta ve výši [800-880] milionů CZK. Situace se ovšem do konce druhého čtvrtletí, tj. do 30 června 2008, zlepšila. Podobný trend je možné pozorovat, pokud jde o vývoj peněžních toků. Obrat ČSA se během sledovaného období každoročně pomalu zmenšoval. Není z toho ale možné vyvozovat, že se obrat před dnem 30. června 2008 zmenšil výrazně.
(96)
Dluh společnosti se mezi březnem 2008 a červnem 2008 snížil, aby se pak opět zvýšil v následujících šesti měsících. Hodnota aktiv zaznamenala během sledovaného období výkyvy bez jakéhokoli zřetelného trendu.
(97)
Závěrem je možné říci, že vývoj finančních kritérií před dnem 30. června 2008, jak je stanoven v bodě 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, jasně neukazuje na typické příznaky podniku v obtížích. ČSA měly kromě toho v té době stále přístup k financování, což dokazuje skutečnost, že byly v září 2008 schopny získat úvěr od soukromé banky (viz 59. bod odůvodnění).
(98)
Komise podotýká, že slučitelná podpora podle oddílu 4.4 dočasného rámce může být poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích, ale posléze se do obtíží dostaly v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Skutečnost, že se ČSA staly podnikem v obtížích až později, nemá tudíž dopad na slučitelnost podle dočasného rámce.
(99)
Komise se proto domnívá, že ČSA nebyly dne 1. července 2008 podnikem v obtížích, a byly tedy způsobilé pro uplatnění dočasného rámce.
7.2. Závěr
(100)
S ohledem na shora uvedené skutečnosti splňuje úvěr společnosti Osinek podmínky stanovené v oddíle 4.4 dočasného rámce. Proto i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
8. ZÁVĚR
(101)
Komise dochází k závěru, že úvěr společnosti Osinek nezahrnuje státní podporu. Ovšem i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
(102)
Toto rozhodnutí se netýká uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho kapitalizace dne 30. června 2010. Posouzení tohoto opatření bude předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření, které Česká republika provedla ve prospěch společnosti České aerolinie, a. s. ve formě úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK, který poskytla společnost Osinek, a. s. na základě smlouvy o úvěru ze dne 30. dubna 2009, buď nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, nebo je slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) této smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
V Bruselu dne 21. března 2012
SKLEP KOMISIJE
z dne 21. marca 2012
o Državni pomoči SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10), ki jo je Češka odobrila podjetju České aerolinie a.s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - morebitne posledice v zvezi z Državno pomočjo posojila, ki ga je dalo podjetje Osinek a.s.)
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1664)
(Besedilo v češkem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/637/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
ob upoštevanju odločitve Komisije, da začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (1) glede ukrepa pomoči SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Komisija je maja 2009 na podlagi javno dostopnih informacij ugotovila, da je podjetje v državni lasti Osinek a.s. (v nadaljnjem besedilu: Osinek), ki je v likvidacijskem postopku, podjetju ČSA - Czech airlines, a.s. (v nadaljnjem besedilu: podjetje ČSA) odobrilo posojilo v višini 2,5 milijarde CZK (približno 100 milijonov EUR). Komisija je z dopisoma z dne 14. maja 2009 in 24. septembra 2009 zahtevala informacije od Češke. Češka je Komisiji predložila dodatne informacije z dopisoma z dne 10. septembra 2009 in 25. novembra 2009.
(2)
Komisija je z dopisom z dne 24. februarja 2010 sporočila Češki, da bo glede zadevnega ukrepa začela postopek v skladu s členom 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Češka je z dopisom z dne 26. aprila 2010 predložila pripombe v zvezi s to odločitvijo. Komisija je v dopisu z dne 6. julija 2010 zastavila dodatna vprašanja, na katera je Češka odgovorila 15. septembra 2010.
(3)
Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa.
(4)
Komisija je prejela pripombe štirih zainteresiranih strani: 10. marca 2011 od podjetja Travel Service in Icelandair Group, 11. marca 2011 od podjetja Czech Connect Airlines a.s., 10. marca 2011 od podjetja JOB AIR Technic a.s. in 14. marca 2011 od ČSA. Komisija je te pripombe posredovala Češki in ji dala možnost odgovora. Odgovor Češke je prejela v dopisu z dne 12. maja 2011.
2. PODROBEN OPIS UKREPA
2.1 Posojilo podjetja Osinek
(5)
Ukrep, v zvezi s katerim je bil sprožen postopek preiskave, je posojilo, ki ga je 30. aprila 2009 podjetje Osinek odobrilo češkemu nacionalnemu letalskemu prevozniku ČSA. Posojilo je bilo izplačano v treh obrokih:
(a)
prvi obrok v višini 800 milijonov CZK je bil izplačan 11. maja 2009;
(b)
drugi obrok v višini 900 milijonov CZK je bil izplačan 30. julija 2009;
(c)
tretji obrok v višini 800 milijonov CZK pa je bil izplačan 24. septembra 2009.
(6)
Rok za vračilo posojila je bil 30. november 2010 z možnostjo podaljšanja. Obrestna mera za posojilo je bil trimesečni PRIBOR (Prague Inter Bank Offered Rate) s pribitkom 300 bazičnih točk kot premija za tveganje, kar pomeni, da je na datum podpisa posojilne pogodbe obrestna mera znašala 5,51 %. Obresti je bilo treba plačati vsako četrtletje, in sicer na zadnji delovni dan koledarskega četrtletja (obrestno obdobje). Obresti so se izračunavale dnevno, in sicer od dne pred vračilom posojila podjetja Osinek.
(7)
Po mnenju čeških organov se pri kritju tveganja v višini 300 bazičnih točk ustrezno upošteva primerno kritje tveganja glede na finančno stanje podjetja z bonitetno oceno B (ranljivo finančno stanje), ki jo je dodelila agencija Standard & Poor’s, in raven zavarovanja posojila s premoženjem, ki je znašala 110 % zneska posojila.
(8)
Premoženje, s katerim je bilo zavarovano posojilo, je zajemalo zgradbe na letališču Ruzyně v Pragi, zemljišče, inventar in rezervne dele. Tržno vrednost večine zagotovljenega zavarovanja s premoženjem je določil neodvisni strokovnjak. Zavarovanje s premoženjem je bilo razširjeno in spremenjeno s štirimi dodatki k posojilni pogodbi s podjetjem Osinek (3). Češki organi trdijo, da se je pri vseh teh spremembah upošteval pogoj iz posojilne pogodbe s podjetjem Osinek, da dejanski znesek posojila nikoli ne sme presegati 90 % vrednosti zavarovanja s premoženjem ali dogovorjenega najvišjega zneska posojila.
(9)
Posojilo podjetja Osinek ni bilo odplačano tako, kot je bilo prvotno predvideno, ampak je zanj prenehalo zavarovanje s premoženjem, dolg pa je bil kapitaliziran 30. junija 2010 (zamenjava terjatev v lastniške deleže).
Tabela 1
Pregled premoženja, s katerim je bilo zavarovano posojilo podjetja Osinek
Zavarovanje s premoženjem
Vrednost (v milijonih CZK)
Podlaga za določitev vrednosti
Obdobje uporabe
Operativna zgradba - hangar F (vključno z zemljiščem pod zgradbo)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 1. junija 2009
od 11. maja 2009 (1. obrok)
Upravna zgradba „APC“ (vključno z zemljiščem pod zgradbo)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 5. julija 2009
od 30. julija 2009 (2. obrok) do 9. decembra 2009 (preklicano s tretjim dodatkom)
Rezervni deli (rotacijski rezervni deli in/ali nadomestni motorji)
[150-165]
ocena vrednosti temelji na neto knjigovodski vrednosti na dan 30. septembra 2009
od 24. septembra 2009 (3. obrok)
Rezervni deli (rotacijski, tipa A310 (vsi) in Boeing)
[520-575]
ocena vrednosti temelji na neto knjigovodski vrednosti na dan 30. septembra 2009
od 24. septembra 2009 (3. obrok) do 25. januarja 2010 (4. dodatek)
Zemljišče okrog upravne zgradbe „APC“
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 5. julija 2009
od 23. julija 2009 (1. dodatek) do 25. januarja 2010
Zemljišče okrog hangarja F in ob njem
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 5. julija 2009
od 23. julija 2009 (1. dodatek)
Rezervni deli, tip: A319/320
[265-290]
na podlagi neto knjigovodske vrednosti
od 23. julija 2009 (1. dodatek)
Rezervni deli, tipi: A310, ATR in Boeing
[440-485]
na podlagi neto knjigovodske vrednosti
od 22. septembra 2009 (2. dodatek)
Simulator letenja
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 10. septembra 2009
od 22. septembra 2009 (2. dodatek)
1 letalo Boeing 737-55s, registrska številka: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 7. decembra 2009
od 9. decembra 2009 (3. dodatek)
2 letali Boeing 737-55s, registrski številki: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., izvedensko mnenje z dne 7. decembra 2010
od 9. decembra 2009 (3. dodatek) do 25. januarja 2010 (4. dodatek)
Informacijska tehnologija
[80-85]
PROSCON - s.r.o., izvedensko mnenje z dne 30. novembra 2009
od 9. decembra 2009 (3. dodatek)
Blagovna znamka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140-155]
Vladimir Cmejla, izvedensko mnenje z dne 30. novembra 2009
od 9. decembra 2009 (3. dodatek)
Delež podjetja ČSA v podjetju ČSA Support, s.r.o.
[790-865]
PROSCON - s.r.o., izvedensko mnenje z dne 20. januarja 2010
od 25. januarja 2010 (4. dodatek)
2.2 Področje uporabe tega sklepa
(10)
Sklep o začetku postopka z dne 24. februarja 2010 se nanaša na posojilo podjetja Osinek v višini 2,5 milijarde CZK, ki je bilo odobreno na podlagi posojilne pogodbe, sklenjene 30. aprila 2009, pri čemer temelji na domnevi, da je zavarovanje posojila s premoženjem na podlagi resolucije češke vlade št. 1343 z dne 26. oktobra 2009 že prenehalo. Vendar je bila Komisija o prenehanju zavarovanja posojila s premoženjem in njegovi kapitalizaciji (zamenjavi terjatev v lastniške deleže), ki sta bila izvedena junija 2010, obveščena 12. maja 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - Načrt prestrukturiranja). Zato je v tem sklepu obravnavano le posojilo podjetja Osinek v višini 2,5 milijarde CZK, odobreno na podlagi posojilne pogodbe, sklenjene 30. aprila 2009. Ocena prenehanja zavarovanja s premoženjem in naknadne zamenjave terjatev v lastniške deleže pri posojilu podjetja Osinek bo vključena v končno odločitev v zadevi SA.30908.
2.3 Osinek
(11)
Podjetje Osinek je bila družba za prenos finančnih sredstev, ki je bila ustanovljena za nadzor zaprtja in sanacije premogovnikov v Češki. V času odobritve posojila je bilo podjetje v 100-odstotni lasti češke države in je delovalo pod nadzorom ministrstva za finance. Likvidacijski postopek podjetja Osinek se je začel 5. novembra 2008. Pred začetkom likvidacijskega postopka je podjetje še vedno razpolagalo s sredstvi in naj bi iskalo različne naložbene možnosti. Posojilno pogodbo je v imenu podjetja Osinek 30. aprila 2009 sklenil in podpisal njegov likvidacijski upravitelj. Za ugotovitev morebitnih tveganj, povezanih s posojilom, je podjetje Osinek pri neodvisnem strokovnjaku, in sicer podjetju European Business Consulting spol. s.r.o. (v nadaljnjem besedilu: EBC), naročilo izvedbo ekonomske analize ČSA, pri odvetniški pisarni JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík pa izvedbo pravne analize.
(12)
Podjetje Osinek je z ministrstvom za industrijo in trgovino Češke 29. septembra 2009 podpisalo pogodbo, v skladu s katero je zaradi začetka likvidacijskega postopka svoje terjatve do ČSA, ki izhajajo iz zadevne posojilne pogodbe, odstopilo ministrstvu. Podjetje ČSA je obvestilo o odstopu terjatev prejelo isti dan. Likvidacijski postopek podjetja Osinek je bil končan 8. marca 2010.
(13)
Češka vlada je 3. maja 2010 sprejela resolucijo št. 333 o načrtu prestrukturiranja podjetja ČSA, v skladu s katero je ministrstvo za industrijo in trgovino pozvala, naj pred povečanjem delniškega kapitala podjetja ČSA izvede sprostitev zastavljenih sredstev za del zagotovljenega zavarovanja s premoženjem. Zadevna resolucija je bila pravna podlaga za kapitalizacijo posojila (zamenjava terjatev v lastniške deleže), ki je bila izvedena 30. junija 2010.
2.4 Prejemnik (podjetje ČSA)
(14)
Podjetje ČSA je nacionalni letalski prevoznik Češke od leta 1923. Sedež ima v Pragi in dejavnost opravlja na letališču Ruzyně v Pragi. Gre za največjo letalsko družbo na letališču Ruzyně v Pragi, s katero potuje 37 % potnikov, katerih potovanje se začne ali konča v Pragi. Podjetje ČSA je član združenja Sky Team. Pred prestrukturiranjem je imelo to podjetje v lasti 51 letal. Podjetje ČSA ponuja storitve rednega letalskega prevoza (na 104 destinacije v 44 državah). Poleg tega opravlja čarterske polete, prevoz tovora, storitve zemeljske oskrbe (na letališču Ruzyně v Pragi oskrbi približno 60 % vseh potnikov), storitve vzdrževanja letal, storitve usposabljanja letalskega osebja in gostinske storitve ter upravlja prostocarinske prodajalne na letališču Ruzyně v Pragi in prodaja brezcarinsko blago na letalih.
2.4.1 Lastniška struktura
(15)
ČSA je podjetje v državni lasti, pri čemer je Češka prek ministrstva za finance njegov 95,69 % lastnik. Manjšinski delničarji so podjetje Česká pojišťovna a.s. (2,26 %), mesto Praga (1,53 %) in mesto Bratislava (0,51 %).
(16)
Po zaključku postopka prestrukturiranja namerava država poiskati strateškega partnerja za podjetje ČSA. Češka vlada se je v okviru priprav na načrtovano privatizacijo odločila za oblikovanje nove podjetniške strukture, tj. krovnega podjetja Český Aeroholding a.s. (v nadaljnjem besedilu: ČAH).
(17)
Češki organ za varstvo konkurence je 25. oktobra 2011 odobril ustanovitev podjetja ČAH, ki bo združevalo podjetje ČSA, letališče Ruzyně v Pragi in sedanje podružnice podjetja ČSA, tj. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Czech Airlines Technics in ČSA Services s.r.o. Način upravljanja in struktura ČAH bi vključevala elemente finančnega holdinga, njegov cilj pa bi bil prestrukturiranje podjetij, združenih v holding, da bi se olajšal njihov dostop do komercialnega financiranja in da bi se jih pripravilo na prihodnjo privatizacijo.
2.4.2 Finančno stanje podjetja
(18)
Podjetje ČSA je imelo težave, ki so se močno zaostrile leta 2009, ko je bila sedanja gospodarska kriza največja. Čeprav v skladu s češko nacionalno zakonodajo ni nikoli izpolnjevalo pogojev za uvedbo postopka zaradi insolventnosti, je imelo jasen negativen trend razvoja ključnih finančnih kazalnikov.
Tabela 2
Lastniški in delniški kapital ČSA, 2006-2008 (v tisočih CZK)
2006
2007
2008
2009
Lastniški kapital
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Delniški kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Vir: Letna poročila ČSA.
Tabela 3
Spremembe finančnega stanja ČSA (v tisočih CZK)
(v tisočih) CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Poslovni izid
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Prihodki (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Neto denarni tok iz poslovanja
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dolg
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čista vrednost premoženja
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Vir: Računovodski izkazi, ki jih je predložilo podjetje ČSA
(19)
Podjetje je v letih 2007 in 2008 poslovalo z dobičkom. Leta 2009 pa je bil njegov poslovni rezultat bistveno slabši. Prihodki podjetja se v predhodnih štirih letih niso veliko zmanjšali, močno pa se je zmanjševal njegov denarni tok. Raven zadolženosti je bila bolj ali manj stabilna. Podjetje je pokrilo svoje izgube s prodajo premoženja, zlasti v poslovnem letu 2009.
(20)
Stanje podjetja se je poslabšalo v letu 2009, zlasti po koncu poletja, tj. v obdobju, ko ČSA običajno posluje z dobičkom.
2.5 Sklep o začetku postopka
(21)
Komisija je 24. februarja 2010 začela formalni postopek preiskave. V sklepu o začetku postopka je izrazila dvom, ali je bilo podjetje ČSA v času prejetja posojila že podjetje v težavah v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) (6).
(22)
Poleg tega je Komisija izrazila dvom, ali je upravičeno podjetje zaradi pogojev posojila, ki ga je podjetje Osinek zagotovilo ČSA, in ob upoštevanju njegovega finančnega stanja, pridobilo gospodarsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi. Komisija je tudi izrazila dvom o združljivosti pomoči v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči, zlasti sporočilom Komisije z naslovom Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (v nadaljnjem besedilu: začasni okvir) (7), v primeru, da je posojilo vključevalo državno pomoč. Če bi bilo ugotovljeno, da je posojilo podjetja Osinek vključevalo državno pomoč, potem je ta ukrep negativno vplival na konkurenco in s tem na podjetja, ki opravljajo lete z letališča Ruzyně v Pragi ali konkurirajo podjetju ČSA in njenim podružnicam na drugih trgih.
3. PRIPOMBE ČEŠKE
(23)
Češka je predložila svoje pripombe na sklep o začetku postopka, pri čemer je navedla, da je posojilo podjetja Osinek skladno z „načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji“, ker podjetju ČSA ni zagotavljalo neupravičene gospodarske prednosti.
(24)
Češka zlasti meni, da ČSA na datum podpisa posojilne pogodbe s podjetjem Osinek ni bilo podjetje v težavah in da je bilo v težavah šele od avgusta 2009. Češka trdi, da je podjetju ČSA kljub vedno večjim težavam vedno uspelo zagotoviti uspešno poslovanje. Vendar so se razmere konec leta 2008 in v začetku leta 2009 spremenile, pri čemer se je stanje v letu 2009 stalno poslabševalo zaradi svetovne gospodarske recesije, ki je močno vplivala na svetovne prevozne trge (8). To je skupaj z nestabilnostjo naftnih trgov in tečajnimi nihanji prispevalo k poslabšanju finančnega stanja ČSA.
(25)
Leta 2009 se je podjetje ČSA zanašalo na napovedi, ki so temeljile na rezultatih prejšnjega leta, in je pričakovalo bistveno boljše rezultate v poletnem obdobju. Vendar so rezultati za prvo polovico leta 2009, ki so bili sporočeni vodstvu sredi avgusta, pokazali, da so se povprečni prihodki ČSA v juniju znatno zmanjšali. Vodstvo je avgusta 2009 ugotovilo, da podjetje ne bo moglo več poslovati, če ne bodo takoj sprejeti ukrepi za zmanjšanje stroškov in ne bo zagotovljena finančna pomoč iz zunanjih virov.
(26)
Češka v zvezi z morebitnim elementom državne pomoči v posojilu podjetja Osinek trdi, da je obrestna mera skladna z zahtevami iz Sporočila Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o referenčnih obrestnih merah) (9). Ob tem zlasti trdi, da je bilo glede na nestabilnost finančnih trgov v času podpisa posojilne pogodbe s podjetjem Osinek primerno uporabiti trimesečni PRIBOR kot osnovno stopnjo za določanje obresti za zadevno posojilo.
(27)
Ker ocena podjetja ČSA ne temelji na bonitetnih sistemih, Češka svoje domneve, da bi podjetje ČSA ob podpisu posojilne pogodbe s podjetjem Osinek dobilo bonitetno oceno B, ne more podpreti z dokazi. Vendar se Češka sklicuje na poročilo podjetja EBC z dne 27. aprila 2009, v skladu s katerim je bilo podjetje ČSA solventno in kreditno sposobno.
(28)
Češka je poudarila, da je moralo podjetje ČSA posojilo zavarovati s premoženjem v vrednosti vsaj 110 % posojila, in sicer za obdobje celotnega trajanja posojila. Znesek posojila, ki je bil dejansko odobren podjetju ČSA, torej ne bi smel nikoli presegati 90 % celotne vrednosti zavarovanja s premoženjem. Češka je potrdila, da je bila ta zahteva vedno izpolnjena, in je predložila poročila o oceni vrednosti premoženja, s katerim je bilo zavarovano posojilo.
(29)
Poleg tega Češka trdi, da je likvidacijski upravitelj podjetja Osinek iskal naložbene možnosti za ustvarjanje dobička glede na dejstvo, da je imelo podjetje Osinek na voljo precej finančnih sredstev. Likvidacijski upravitelj je pred sklenitvijo posojilne pogodbe s podjetjem Osinek pri neodvisnem svetovalnem podjetju EBC in odvetniški pisarni JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík naročil izvedbo gospodarske in pravne analize posojilne ponudbe. Analiza, ki jo je pripravilo podjetje EBC, je potrdila, da bi se lahko podjetje ČSA štelo za solventno in da je bilo tveganje, da bi odobritev posojila podjetju ČSA pomenilo izgubo ali škodo za podjetje Osinek, zelo majhno. Likvidacijski upravitelj je na podlagi te analize menil, da bi odobritev posojila podjetju ČSA pomenila možnost za dobro naložbo razpoložljivih sredstev podjetja Osinek.
(30)
Poleg tega Češka trdi, da bi bilo posojilo skladno s pogoji iz začasnega okvira, tudi če bi Komisija ugotovila, da so bili pogoji posojilne pogodbe s podjetjem Osinek ugodnejši od tržnih pogojev.
4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(31)
Komisija je med formalnim postopkom preiskave prejela pripombe treh zainteresiranih tretjih strani in podjetja ČSA kot prejemnika posojila, v zvezi s katerim je bil sprožen postopek preiskave (odstavek 4).
(32)
Pripombe podjetja ČSA v bistvu izražajo pripombe Češke v zvezi z navedenim sklepom o začetku postopka. Podjetje ČSA poudarja, da je bilo posojilo podjetja Osinek odobreno pod tržnimi pogoji, ker je podjetje Osinek ravnalo kot razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu, pri čemer je njegova odločitev temeljila na komercialnih ciljih in ne na ciljih gospodarske ali socialne politike. Poleg tega podjetje ČSA v pripombah pojasnjuje količinsko opredelitev morebitnega elementa pomoči za primer, če bi Komisija ugotovila, da je bilo posojilo podjetja Osinek odobreno po ugodnejši obrestni meri, tj. ob predpostavki, da je bila bonitetna ocena podjetja ČSA slabša od ocene B in/ali da zavarovanje s premoženjem ne bi smelo biti razvrščeno kot „visoko“.
(33)
Vse zainteresirane tretje strani so konkurenti podjetja ČSA in jih zastopa ista odvetniška pisarna, zato so njihovi argumenti podobni. Zainteresirane tretje strani trdijo, da posojilo, ki ga je podjetje Osinek dalo podjetju ČSA, pomeni državno pomoč, ker je omogočilo izvajanje nelojalne konkurence z zaračunavanjem cen, ki jih druga konkurenčna podjetja, ki niso prejela državnih subvencij, ne bi mogla zagotavljati, ne da bi pri tem izgubila sposobnost pokritja stroškov in ustvarjanja razumnega dobička (10).
(34)
Zainteresirane tretje strani trdijo, da je bilo podjetje ČSA v resnih težavah že pred 1. julijem 2008. Poleg tega trdijo, da je bilo posojilo podjetja Osinek zagotovljeno po znatno nižji obrestni meri, kot bi jo zahtevala banka v podobnih okoliščinah ob upoštevanju finančnega stanja ČSA, dolžine obdobja vračila, kakovosti zavarovanja s premoženjem in majhne verjetnosti za dejansko vračilo. V takih okoliščinah bi posojilo podjetja Osinek pomenilo nezakonito državno pomoč, ki ni združljiva s predpisi EU. Eno od konkurenčnih podjetij, ki so predložila pripombe, trdi, da je podjetje ČSA izpolnjevalo pogoj, da je bila v letih 2007, 2008 in 2009 izgubljena več kot polovica njegovega delniškega kapitala. Poleg tega je bila v letih 2008 in 2009 v preteklih 12 mesecih izgubljena več kot četrtina delniškega kapitala ČSA. Isto konkurenčno podjetje pojasnjuje, da bi bilo mogoče na podlagi zmanjšanja delniškega kapitala ČSA v letu 2008 domnevati, da je zadevno podjetje že 1. julija 2008 izpolnjevalo oba pogoja za podjetje v težavah v smislu točke 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje.
(35)
Zainteresirane tretje strani tudi trdijo, da bi bilo mogoče zaradi negativnega denarnega toka iz poslovanja, večjega števila upnikov in obstoja zapadlih finančnih obveznosti, ki bi jih bilo treba poravnati v 30 dneh, domnevati, da je podjetju grozila insolventnost od konca leta 2007, zato bi moralo biti obravnavano kot podjetje v težavah že od leta 2007 (v skladu s točko 10(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje).
5. PRIPOMBE ČEŠKE IN UGOTOVITVE ZAINTERESIRANIH STRANI
(36)
Češka se ni strinjala s pripombami zainteresiranih tretjih strani, strinjala pa se je s pripombami ČSA. Vztrajala je pri svojem argumentu, da je bilo posojilo podjetja Osinek odobreno pod tržnimi pogoji in v skladu s sporočilom o referenčnih obrestnih merah. Poleg tega so češki organi trdili, da je podjetje ČSA uspešno poslovalo brez državne pomoči do druge polovice leta 2009. Stanje premoženja ČSA tudi v prvi polovici leta 2009 ni bilo resno ogroženo, pri čemer se je njegova vrednost dejansko povečala z [8 340-9 255] milijonov CZK v prvi četrtini leta 2009 na [8 990-9 920] milijonov CZK v drugi četrtini leta 2009.
(37)
Češka ugotavlja, da pripombe zainteresiranih tretjih strani temeljijo izključno na rezultatih, ki so pridobljeni v skladu s češkimi računovodskimi standardi (v nadaljnjem besedilu: ČRS), katerih metodologija ne zagotavlja podatkov o dejanskem stanju poslovanja podjetja, čeprav so rezultati, ki jih objavlja podjetje ČSA o svojem poslovanju, pridobljeni v skladu s ČRS in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (v nadaljnjem besedilu: MSRP). Finančna poročila, pripravljena v skladu z MSRP, zagotavljajo boljše informacije o finančnem stanju podjetja in so zato primernejša. Podjetje ČSA mora v skladu s češko davčno zakonodajo uporabljati ČRS. Vendar dejavnosti podjetja ČSA niso omejene na Češko, ampak se izvajajo na svetovni ravni, zato podjetje ČSA uporablja tudi MSRP. Češka poudarja, da banke pri svojih odločitvah o odobritvi posojil uporabljajo MSRP, ker naj bi bili ti natančnejši od ČRS.
(38)
Nazadnje je Češka predložila dokaze, da podjetje ČSA ob odobritvi posojila podjetja Osinek ni izpolnjevalo pogojev glede insolventnosti v skladu s češkim zakonom o insolventnosti (11).
6. OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI
(39)
V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(40)
Merila iz člena 107(1) PDEU so kumulativna. Za določitev, ali priglašeni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, morajo biti torej izpolnjeni vsi naslednji pogoji. Finančna pomoč mora:
-
biti dodeljena s strani države ali dodeljena iz državnih sredstev,
-
pomeniti gospodarsko prednost za prejemnika,
-
dajati prednost določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga,
-
izkrivljati konkurenco ali omogočati izkrivljanje konkurence in
-
vplivati na trgovino med državami članicami.
6.1 Državna sredstva in odgovornost
(41)
Pojem državne pomoči zajema vsako neposredno ali posredno dodeljeno prednost, ki se financira iz državnih sredstev in jo odobri država sama ali kateri koli posredniški organ, ki deluje na podlagi svojih pooblastil.
(42)
Zato je treba najprej ugotoviti, ali je treba posojilo podjetja Osinek šteti za državna sredstva. Kot je navedeno zgoraj, je bilo podjetje Osinek ob odobritvi posojila v 100-odstotni lasti ministrstva za finance Češke, zato ne glede na poslovni ali kateri koli drug pravni status gre za javno podjetje v smislu člena 2(b) Direktive Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (12). Zato Komisija meni, da je posojilo podjetja Osinek financirano iz državnih sredstev.
(43)
Vendar je Sodišče tudi odločilo, da čeprav lahko država nadzira neko javno podjetje in ima prevladujoč vpliv na njegovo poslovanje, ni mogoče samodejno sklepati, da se tak nadzor v konkretnem primeru dejansko izvaja. Javno podjetje lahko deluje z večjo ali manjšo neodvisnostjo, glede na stopnjo avtonomije, ki mu jo prepušča država. Zato zgolj dejstvo, da je javno podjetje pod državnim nadzorom, ne zadošča, da bi ukrepe tega podjetja, kot je obravnavana posojilna pogodba, pripisali državi. Poleg tega je treba preveriti, ali so javni organi kakor koli sodelovali pri sprejetju tega ukrepa. V zvezi s tem je Sodišče opozorilo, da se lahko državi pripiše ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, na podlagi sklopa kazalcev, ki izvirajo iz okoliščin v postopku v glavni zadevi, in okoliščin, v katerem je bil sprejet ukrep (13).
(44)
Taki kazalci so lahko vključenost podjetja v okvir javne uprave, značaj njegovih dejavnosti in izvajanje teh dejavnosti na trgu v splošnih pogojih konkurence z zasebnimi izvajalci, pravni status podjetja (glede na to, ali zanj velja javno pravo ali običajno pravo družb), intenzivnost nadzora, ki ga izvajajo javni organi nad upravo podjetja, ali kateri koli drug kazalec, ki v posameznem primeru kaže na vključenost javnih organov v sprejemanje ukrepa ali majhno verjetnost njihove nevključenosti, pri čemer se upošteva tudi obseg ukrepa, njegova vsebina ali pogoji, ki jih zajema.
(45)
Komisija ugotavlja, da so člani nadzornega odbora podjetja Osinek večinoma predstavniki javnih organov (kot je ministrstvo za finance).
(46)
Likvidacijski postopek podjetja Osinek se je začel 5. novembra 2008 na podlagi sklepa njegovega takratnega edinega delničarja. Čeprav mora likvidacijski upravitelj v skladu s češko zakonodajo med likvidacijskim postopkom delovati samostojno in se ne sme ravnati po navodilih organov podjetja, Komisija ugotavlja tudi, da je likvidacijskega upravitelja imenovalo ministrstvo za finance Češke v vlogi edinega delničarja podjetja Osinek.
(47)
Poleg tega so češki organi Komisiji predložili izvedensko mnenje odvetniške pisarne JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík, ki je priporočila, naj se likvidacijski upravitelj pred odobritvijo posojila podjetju ČSA posvetuje z delničarjem podjetja Osinek, tj. s Češko.
(48)
Komisija v zvezi z nadzorom nad dejavnostmi podjetja Osinek, ki ga izvaja država, tudi ugotavlja, da se je češka vlada pozneje odločila za prenehanje zavarovanja posojila podjetja Osinek s premoženjem in zamenjavo terjatev podjetja ČSA v lastniške deleže v skladu z resolucijo št. 333.
(49)
Komisija torej ugotavlja, da je odločitev o posojilu podjetja Osinek mogoče pripisati češki državi. Zato je treba šteti, da je posojilo podjetja Osinek financirano iz državnih sredstev.
6.2 Gospodarska prednost
(50)
Komisija ugotavlja, da bi bila lahko v skladu z uveljavljenimi načeli zakonodaje EU zagotovitev dodatnega kapitala s strani države nekemu podjetju pod pogoji, boljšimi od običajnih tržnih pogojev, zajeta v področje uporabe člena 107(1) PDEU, ker bi to pomenilo dajanje prednosti posameznemu podjetju v smislu navedenega člena. Odločitev Komisije, ali je nekemu podjetju država omogočila pridobitev gospodarske prednosti, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi moglo pridobiti, temelji na „načelu vlagatelja pod tržnimi pogoji“ (14).
(51)
V skladu s tem načelom ne gre za državno pomoč v primeru, če bi bil v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj, ki je po velikosti primerljiv z organi v javnem sektorju in deluje v običajnih pogojih tržnega gospodarstva, pripravljen vložiti kapital. Zato mora Komisija oceniti, ali bi zasebni vlagatelj pod enakimi pogoji izvedel zadevni posel. Ravnanje hipotetičnega zasebnega vlagatelja naj bi bilo primerljivo z ravnanjem previdnega vlagatelja, ki pri svojem cilju povečanja dobička upošteva tudi raven tveganja, sprejemljivo za zadevno stopnjo donosa. V skladu s tem načelom se kapital, ki ga v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim tržnim pogojem, nekemu podjetju neposredno ali posredno zagotovi država, ne sme šteti za državno pomoč (15).
(52)
V skladu z uveljavljeno sodno prakso se načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji uporablja za posojila. Kadar se to načelo uporablja za odobritev posojila, se preuči, ali bi zasebni vlagatelj odobril posojilo upravičencu pod pogoji, pod katerimi je bilo posojilo dejansko odobreno (16). V zvezi s tem Komisija oceni, ali je bilo posojilo odobreno pod običajnimi tržnimi pogoji in ali bi lahko takšno posojilo dala komercialna banka. Kar zadeva pogoje takih posojil, Komisija upošteva zlasti uporabljeno obrestno mero in zavarovanje, ki se zahteva za kritje posojila. Komisija oceni, ali zagotovljeno zavarovanje zadostuje za vračilo celotnega posojila v primeru neplačila, hkrati pa oceni tudi finančni položaj podjetja v času odobritve posojila (17).
(53)
Komisija ugotavlja, da je ČSA pravna oseba, ki opravlja gospodarske dejavnosti in se zato šteje za podjetje v smislu člena 107 PDEU. Pri ugotavljanju, ali je bilo posojilo podjetja Osinek odobreno pod ugodnejšimi ali tržnimi pogoji, je Komisija preverila skladnost obrestne mere za zadevno posojilo z referenčno obrestno mero Komisije iz sporočila o referenčnih obrestnih merah, ki se uporablja kot približek za tržno obrestno mero.
(54)
Kar zadeva ustrezen datum, ki ga je treba upoštevati pri primerjavi obrestne mere zadevnega posojila z referenčno obrestno mero, je Komisija v sklepu o začetku postopka že izrazila mnenje, da je treba upoštevati datum pravno zavezujočega akta, v skladu s katerim je bilo odobreno posojilo, tj. 30. april 2009 (datum sklenitve posojilne pogodbe med podjetjema Osinek in ČSA).
(55)
Češka trdi, da je podjetje ČSA takrat še vedno imelo dostop do zunanjega financiranja s strani zasebnih bank in da je bilo v težavah šele od avgusta 2009. V začetku leta 2009 je kreditna sposobnost podjetja ČSA ustrezala bonitetni oceni B.
(56)
Komisija je pri preverjanju trditev Češke od več zasebnih bank, ki so poslovale s ČSA, zahtevala informacije glede njihove notranje bonitetne ocene podjetja ČSA v prvih šestih mesecih leta 2009, sprememb notranje bonitetne ocene podjetja ČSA od julija 2008 do julija 2009, pogojev za posojila, ki so bila odobrena ČSA v prvih šestih mesecih leta 2009, in glede drugih pripomb v zvezi s kreditno sposobnostjo ČSA v prvih šestih mesecih leta 2009. Tri zasebne banke so predložile informacije pod pogojem, da bodo obravnavane kot zaupne, da se bodo uporabile samo pri notranji oceni Komisije in da ne bodo razkrite nobeni tretji osebi, vključno s ČSA in češkimi organi.
(57)
Čeprav so vse te banke priznale, da se je finančno stanje podjetja ČSA v začetku leta 2009 poslabševalo, so bila podjetju ČSA v prvi polovici leta 2009 odobrena posojila obratnega kapitala in krediti. Notranja bonitetna ocena ČSA, ki so jo uporabile zadevne tri zasebne banke, približno ustreza bonitetni oceni B.
(58)
Komisija ugotavlja, da so bili odgovori bank dosledni in jasni. Čeprav se je notranja bonitetna ocena podjetja poslabšala, se zdi, da to poslabšanje ni bilo dovolj veliko, da bi upravičilo višje kritje tveganja.
(59)
Poleg tega Komisija na podlagi informacij, ki jih je predložila Čepka, in kot je bilo že navedeno v sklepu o začetku postopka, ugotavlja, da je banka UniCreditBank septembra 2008 podjetju ČSA zagotovila obratni kapital v obliki srednjeročnega posojila (4 leta) v višini 200 milijonov CZK, ki je bilo zavarovano s simulatorjem letenja. Banka UniCreditBank je 25. junija 2009 zaradi odstopanja od finančnih kazalnikov, dogovorjenih v posojilni pogodbi, kritje tveganja za posojilo podjetju ČSA povečala s 160 bazičnih točk (dogovorjeno septembra 2008) na 325 bazičnih točk nad enomesečno obrestno mero PRIBOR (tj. 5,10-odstotna letna obrestna mera na dan 25. junija 2009). Komisija ugotavlja, da je ta obrestna mera, ki izraža nedavno poslabšanje finančnega stanja ČSA, nižja od obrestne mere, ki se je uporabila pri posojilu podjetja Osinek (5,51 % na leto), in da približno ustreza referenčni obrestni meri za podjetje z bonitetno oceno B (z visokim zavarovanjem s premoženjem).
(60)
Glede na navedeno je mogoče sklepati, da je podjetje ČSA v času odobritve posojila podjetja Osinek načeloma imelo dostop do zunanjega financiranja in da je kreditna sposobnost podjetja ČSA v prvi polovici leta 2009 ustrezala bonitetni oceni B.
(61)
Premoženje, s katerim je bilo zavarovano posojilo, je zajemalo zgradbe na letališču Ruzyně v Pragi, zemljišče, inventar in rezervne dele. Tržno vrednost zavarovanja s premoženjem so ocenili neodvisni strokovnjaki iz Češke, ki so vpisani v register strokovnih inštitutov ali centralni register pooblaščenih strokovnjakov, ki ga vodi češko ministrstvo za pravosodje, in imajo izkušnje na področju ocenjevanja premoženja (18).
(62)
Komisija ugotavlja, da je bilo poročilo o oceni vrednosti hangarja F (glej tabelo 1), s katerim je bilo zavarovano posojilo, pripravljeno 1. junija 2009, medtem ko je bil prvi obrok posojila podjetja Osinek plačan 11. maja 2009. Češki organi so predložili izjavo podjetja YBN Consult z dne 6. maja 2009, ki potrjuje vrednost premoženja, s katerim je bilo zavarovano posojilo. Ta izjava je skladna z odstavkom 5.9.11 posojilne pogodbe s podjetjem Osinek, če je celotno poročilo o oceni vrednosti predloženo v enem mesecu od datuma plačila prvega obroka. Komisija meni, da je bil ta pogoj izpolnjen.
(63)
Poleg tega je Komisija kritično obravnavala predložena poročila o oceni vrednosti. V zvezi z zadevnimi ocenami ni nobenih razlogov za skrb, saj ni bila ugotovljena nobena očitna napaka, uporabljene so sprejete metodologije, ocene pa temeljijo na verodostojnih domnevah. Zato Komisija meni, da so rezultati teh poročil o oceni vrednosti ustrezen približek dejanskih tržnih cen premoženja, s katerim je bilo zavarovano posojilo podjetja Osinek. Vrednost pri eni vrsti zavarovanja s premoženjem (rezervni deli) je temeljila na neto knjigovodski vrednosti. Komisija meni, da je metoda ocene vrednosti primerna za to vrsto premoženja, glede na to, da je z rezervnimi deli preprosto trgovati, zato mora njihova vrednost ustrezati stroškom prvotnega nakupa, zmanjšanim za skupno vrednost amortizacije
(64)
V skladu s posojilno pogodbo dejanski znesek posojila ne sme presegati 90 % vrednosti zavarovanja s premoženjem, tj. vrednost zavarovanja mora znašati vsaj 110 % zneska posojila. Na podlagi predloženih informacij je bila ob odobritvi prvega obroka maja 2009 vrednost prvotnega zavarovanja, kot je bila dogovorjena v posojilni pogodbi z dne 30. aprila 2009, vsaj [110-117] %, ob odobritvi drugega obroka julija 2009 vsaj [120-132] % in ob odobritvi tretjega obroka septembra 2009 vsaj [128-141] %. Poleg tega je bilo z več dodatki k posojilni pogodbi s podjetjem Osinek (glej uvodno izjavo 8) za zavarovanje posojila uporabljeno dodatno premoženje, del premoženja v ta namen ni bil več uporabljen.
Tabela 4
Pregled zavarovanja posojila podjetja Osinek s premoženjem v različnih obdobjih
Datum spremembe
Izplačan znesek
(v milijonih CZK)
Vrednost zavarovanja s premoženjem (v milijonih CZK)
% ravni zavarovanja s premoženjem
11. maj 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. julij 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. julij 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. september 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. september 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. december 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. januar 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Sporočilo o referenčnih obrestnih merah predvideva, da „visoko“ zavarovanje s premoženjem pomeni izgubo ob neplačilu v višini največ 30 %, kar ustreza vrednosti zavarovanja s premoženjem v višini vsaj 70 % zneska posojila. Komisija ugotavlja, da je zavarovanje s premoženjem, zagotovljeno za posojilo, znatno višje, kar pomeni pomembno varnostno rezervo v zvezi s katerim koli morebitnim odstopanjem pri oceni vrednosti zavarovanja s premoženjem.
(66)
V zadevnem obdobju bi ustrezna obrestna mera v skladu s sporočilom o referenčnih obrestnih merah znašala 5,16 % na leto (osnovna stopnja 2,96 % + 220 bazičnih točk = 5,16 % na leto). Kritje v višini 220 bazičnih točk izraža bonitetno oceno B, kar so potrdile zasebne banke, in visoko zavarovanje s premoženjem, opisano zgoraj.
(67)
Ta obrestna mera je nižja od uporabljene obrestne mere za posojilo podjetja Osinek (trimesečni PRIBOR (19) + 300 bazičnih točk), ki je 30. aprila 2009 znašala 5,51 % na leto.
(68)
Analiza uporabljene obrestne mere (trimesečni PRIBOR s pribitkom 300 bazičnih točk) in referenčne obrestne mere skupaj s kritjem v višini 220 bazičnih točk je pokazala, da so te obrestne mere primerljive glede na metodologijo osnovne in tudi splošne ravni uporabljenih obrestnih mer, vključno z ustreznim kritjem tveganja.
(69)
PRIBOR je referenčna vrednost obrestnih mer na trgu medbančnih depozitov, ki jo agent za obračun za češko nacionalno banko in za češko društvo Forex izračuna (določi) na podlagi ponujenih cen referenčnih bank za prodajo depozitov (tj. ponudbe) (20).
(70)
Obrestna mera posojila podjetja Osinek temelji na obrestni meri PRIBOR, izračunani za obdobje zapadlosti 3 mesecev. Referenčna obrestna mera temelji na enoletnih obrestnih merah na denarnem trgu. Vendar si Komisija pridržuje pravico, da uporabi krajša ali daljša obdobja zapadlosti, prilagojena posameznim primerom.
(71)
Analiza razvoja obeh obrestnih mer v času trajanja posojila podjetja Osinek (od aprila 2009 do junija 2010) je pokazala, da sta ti obrestni meri dejansko primerljivi. Povprečne obrestne mere (21) za obdobje od aprila 2009 do junija 2010 so približno enake (4,77 % za PRIBOR + 300 bazičnih točk; 4,79 % za referenčno obrestno mero, vključno s kritjem tveganja v višini 220 bazičnih točk). Razlog za majhno razliko med bazičnimi točkami so različne metode prilagoditve. PRIBOR se prilagaja dnevno, referenčna obrestna mera pa le vsakih nekaj mesecev.
(72)
Na podlagi tega se lahko uporabljena obrestna mera sprejme kot primeren približek tržne obrestne mere. Na podlagi sporočila o referenčnih obrestnih merah je zadevni ukrep skladen s trgom in zato ne pomeni gospodarske prednosti za ČSA.
(73)
Nazadnje Komisija ugotavlja, da so bila plačila obresti, ki jih je podjetje ČSA zagotovilo upniku, v celoti skladna s pogoji iz posojilne pogodbe s podjetjem Osinek (22).
6.3 Selektivnost
(74)
V skladu s členom 107(1) PDEU se nek ukrep šteje za državno pomoč, kadar daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. V zadevnem primeru Komisija ugotavlja, da je bilo posojilo podjetja Osinek odobreno le podjetju ČSA. Torej gre za selektiven ukrep v smislu člena 107(1) PDEU.
6.4 Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino
(75)
Kar zadeva kumulativno merilo državne pomoči, je v zadevnem primeru vpliv spornega ukrepa na trgovino znotraj EU in izkrivljanje konkurence nesporen, pri čemer ga tudi češki organi niso izpodbijali. Podjetje ČSA je konkurenčno drugim letalskim družbam v Evropski uniji, zlasti od začetka veljavnosti tretje faze liberalizacije zračnega prometa („tretji paket“), tj. od 1. januarja 1993. Zadevni ukrepi so podjetju ČSA omogočili, da je nadaljevalo s poslovanjem in da se mu, za razliko od drugih konkurentov, ni bilo treba spoprijeti s posledicami, ki običajno izhajajo iz slabih finančnih rezultatov.
6.5 Sklepne ugotovitve
(76)
Na podlagi navedenega Komisija meni, da ukrep ne vključuje državne pomoči podjetju ČSA, ker je bilo posojilo podjetja Osinek zagotovljeno pod pogoji, ki bi jih zahteval vlagatelj pod tržnimi pogoji. Zlasti je bila obrestna mera, po kateri je bilo odobreno posojilo podjetja Osinek, skladna z referenčno obrestno mero, določeno na podlagi sporočila o referenčni obrestni meri, glede na dejstvo, da je imelo podjetje ČSA v času odobritve posojila bonitetno oceno B. To so potrdile zasebne banke, pri čemer je bilo posojilo vedno v celoti zavarovano s premoženjem v vrednosti, ki je bila precej višja od 70 % zneska posojila, določenega v sporočilu o referenčnih obrestnih merah.
7. ZDRUŽLJIVOST POMOČI Z NOTRANJIM TRGOM
(77)
Komisija je kljub temu analizirala tudi, ali bi bil ukrep na podlagi začasnega okvira združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU, če bi se štelo, da posojilo vključuje državno pomoč.
(78)
Posojilo podjetja Osinek je bilo odobreno leta 2009. Cilj ukrepa je torej olajšati dostop nekega podjetja do zunanjega financiranja v obdobju, ko je običajno delovanje kreditnih trgov resno moteno zaradi finančne krize in ko finančna kriza („kreditni krč“) vpliva na širše gospodarstvo ter povzroča resne motnje v gospodarstvu držav članic.
(79)
Komisija je 17. decembra 2008 sprejela začasni okvir, v katerem je obravnavala to krizo. V njem je priznala „resnost […] sedanje finančne krize in njenega vpliva na celotno gospodarstvo držav članic“. Poleg tega je ugotovila, „da so nekatere kategorije državne pomoči […] utemeljene, za določen čas, da bi se te težave odpravile in da se lahko štejejo za združljive s skupnim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU“.
7.1 Skladnost z oddelkom 4.4.2 začasnega okvira
(80)
Ukrep mora biti ocenjen na podlagi zahtev iz oddelka 4.4.2 („Pomoč v obliki subvencionirane obrestne mere“) začasnega okvira.
(81)
V skladu z začasnim okvirom je treba uporabiti obrestno mero, ki je najmanj enaka obrestni meri centralne banke za depozite čez noč, ter proti plačilu premije, ki je enaka razliki med povprečno enoletno medbančno obrestno mero in povprečno obrestno mero centralne banke za depozite čez noč v obdobju od 1. januarja 2007 do 30. junija 2008, in premije za kreditno tveganje, ki ustreza profilu tveganja prejemnika, kot je določeno v sporočilu o referenčnih obrestnih merah.
(82)
Obrestna mera Češke za depozite čez noč na dan 30. aprila 2009 je bila 1,45 % (23). Razlika med povprečno enoletno medbančno obrestno mero in povprečno obrestno mero centralne banke za depozite čez noč v obdobju od 1. januarja 2007 do 30. junija 2008 je bila 68 bazičnih točk.
(83)
Premija za kreditno tveganje, ki ustreza profilu tveganja prejemnika, je bila 220 bazičnih točk. Ta premija temelji na bonitetni oceni B (glej uvodno izjavo 57) in visoki ravni zavarovanja s premoženjem glede na ponujeno zavarovanje (glej uvodni izjavi 64 in 65).
(84)
Na podlagi začasnega okvira bi bila torej minimalna obrestna mera 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Dejanska obrestna mera za posojilo podjetja Osinek je bila 5,51 %. To pomeni, da je bilo posojilo podjetja Osinek odobreno po obrestni meri, ki je višja od minimalne dovoljene obrestne mere v skladu z začasnim okvirom.
(85)
Poleg tega morata biti v skladu z oddelkom 4.4 začasnega okvira izpolnjena dva dodatna pogoja, da se posojilo šteje za združljivo pomoč:
(86)
Prvič, pogodba mora biti sklenjena najpozneje do 31. decembra 2010. Znižane obrestne mere se lahko uporabljajo za plačila obresti pred 31. decembrom 2012.
(87)
Posojilna pogodba s podjetjem Osinek je bila sklenjena 30. aprila 2009. Posojilo naj bi bilo vrnjeno v enkratnem znesku 30. novembra 2010. Posojilna pogodba torej izpolnjuje prvi pogoj.
(88)
Drugič, prejemnik na dan 1. julija 2008 ne sme biti podjetje v težavah.
(89)
Točka 9 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa, da pojem podjetja v težavah ni opredeljen na ravni EU, in dodaja, da Komisija za podjetje v težavah šteje podjetje, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja javnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe.
(90)
Poleg tega je v točki 10(b) smernic za reševanje in prestrukturiranje pojasnjeno, da je podjetje v težavah, če gre za podjetje, v katerem imajo vsaj nekateri člani neomejeno odgovornost za dolg podjetja, v katerem je več kot polovica delniškega kapitala v računovodski bilanci izginila in v katerem je bila v zadnjih dvanajstih mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala.
(91)
Skupna vrednost delniškega kapitala ČSA v letu 2008 je bila 2 735 milijonov CZK. Na podlagi ČRS se je lastniški kapital podjetja v istem letu zmanjšal na 101 milijon CZK.
Tabela 5
Lastniški in delniški kapital v letih 2007 in 2008 (v tisočih CZK)
Vir: Računovodski izkazi, ki jih je predložila ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Lastniški kapital
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Delniški kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Lastniški kapital
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Delniški kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Lastniški kapital
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Delniški kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Čeprav je več kot polovica delniškega kapitala podjetja do 1. julija 2008 že izginila, drugi pogoj iz točke 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, in sicer da je bila v zadnjih dvanajstih mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala, ni bil izpolnjen. Lastniški kapital, ki je bil izgubljen od junija 2007 do julija 2008 ([31 570 000-34 875 000] CZK), ustreza le [0,8-1,5] % delniškega kapitala.
(93)
Poleg tega je v skladu s točko 10(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje podjetje v težavah, če po nacionalni zakonodaji izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnih postopkov zaradi insolventnosti. Češki organi so potrdili, da podjetje ČSA v skladu z odstavkom 3 češkega zakona o insolventnosti ni bilo upravičeno do postopkov zaradi insolventnosti.
(94)
V skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje lahko podjetje velja za podjetje v težavah, tudi če ni prisotna nobena od okoliščin iz točke 10 zadevnih smernic, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prihodkov, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti in zmanjševanje ali izguba celotne čiste vrednosti sredstev.
(95)
Spremembe finančnih rezultatov ČSA v zadevnem obdobju niso pokazale jasnega negativnega trenda (glej tabelo 3). Podjetje je konec leta 2006 poslovalo z izgubo, vendar si je nato opomoglo in v letu 2007 doseglo pozitiven rezultat. Nato je konec prvega četrtletja leta 2008 zabeležilo izgubo v višini [800-880] milijonov CZK. Vendar se je stanje do konca drugega četrtletja, tj. do 30. junija 2008, izboljšalo. Podoben trend je bil ugotovljen za denarni tok. Prihodki podjetja ČSA so v obravnavanem obdobju na letni osnovi počasi upadali. Vendar ni mogoče sklepati, da so prihodki pred 30. junijem 2008 znatno upadli.
(96)
Dolg podjetja se je od marca do junija 2008 zmanjšal, nato pa se je v naslednjih šestih mesecih povečal. Končno, vrednost premoženja se je v obravnavanem obdobju spreminjala brez kakršnega koli jasnega trenda.
(97)
Trend spreminjanja finančnih meril iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje torej ne kaže jasno na vse običajne znake podjetja v težavah pred 30. junijem 2008. Poleg tega je imelo podjetje ČSA v zadevnem obdobju še vedno dostop do financiranja, kar dokazuje dejstvo, da mu je zasebna banka septembra 2008 odobrila posojilo (glej uvodno izjavo 59).
(98)
Komisija ugotavlja, da se lahko pomoč, ki je združljiva na podlagi oddelka 4.4 začasnega okvira, dodeli podjetjem, ki 1. julija 2008 niso bila v težavah, so se pa težave zaradi svetovne finančne in gospodarske krize pri njih pojavile po tem datumu. Zato dejstvo, da je ČSA postalo podjetje v težavah pozneje, ne posega v združljivost na podlagi začasnega okvira.
(99)
Zato Komisija meni, da podjetje ČSA 1. julija 2008 ni bilo podjetje v težavah in da je torej upravičeno do uporabe začasnega okvira.
7.2 Sklepne ugotovitve
(100)
Glede na navedeno posojilo podjetja Osinek izpolnjuje vse pogoje iz oddelka 4.4 začasnega okvira. Zato bi bil ukrep združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU, tudi če bi se štelo, da posojilo podjetja Osinek vključuje državno pomoč.
8. SKLEPNE UGOTOVITVE
(101)
Komisija ugotavlja, da posojilo podjetja Osinek ne vključuje državne pomoči. Poleg tega bi bil ukrep združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU tudi, če bi se štelo, da posojilo podjetja Osinek vključuje državno pomoč.
(102)
Ta sklep ne zajema prenehanja zavarovanja s premoženjem in kapitalizacije posojila podjetja Osinek z dne 30. junija 2010. Ocena tega ukrepa bo vključena v končno odločitev v zadevi SA.30908 -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Ukrep, ki ga je sprejela Češka za podjetje České aerolinie a.s. v obliki posojila v skupni vrednosti 2,5 milijarde CZK, ki ga je podjetje Osinek a.s. zagotovilo na podlagi posojilne pogodbe z dne 30. aprila 2009, ne pomeni pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, pri čemer bi bil ta ukrep, tudi če bi pomenil tako pomoč, združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) navedene pogodbe.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Češko republiko.
V Bruslju, 21. marca 2012