ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 24. ledna 2012,
kterým se stanoví, zda Maďarsko přijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009
(2012/139/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této Smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 126 odst. 1 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k tvorbě pracovních míst. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1), které bylo přijato za účelem urychleného odstranění nadměrných schodků veřejných financí.
(3)
Rozhodnutím 2004/918/ES (2) ze dne 5. července 2004 Rada na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že v Maďarsku existuje nadměrný schodek (3).
(4)
Rada dne 5. července 2004 na základě doporučení Komise v souladu čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES doporučila, aby maďarské orgány přijaly opatření ve střednědobém horizontu s cílem snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2008. Rozhodnutím 2005/348/ES (4) ze dne 18. ledna 2005 Rada v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(5)
Rada dne 8. března 2005 na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES přijala druhé doporučení, jímž potvrdila rok 2008 jako lhůtu pro nápravu nadměrného schodku. Po podstatném zhoršení rozpočtového výhledu v Maďarsku Rada rozhodnutím 2005/843/ES (5) ze dne 8. listopadu 2005 v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko již podruhé nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(6)
Rada proto dne 10. října 2006 přijala v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES třetí doporučení Maďarsku, v němž posunula lhůtu pro odstranění nadměrného schodku na rok 2009. Dne 7. července 2009 došla Rada ve svém doporučení přijatém v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES k závěru, že je možné konstatovat, že maďarské orgány přijaly účinná opatření v reakci na doporučení z října 2006. Na pozadí prudkého propadu v souvislosti s hospodářskou a finanční krizí Rada v témže doporučení vydala revidované znění třetího doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES.
(7)
V doporučení ze dne 7. července 2009 Rada vyzvala maďarské orgány, aby odstranily nadměrný schodek nejpozději do roku 2011. Mimo jiné bylo Maďarsku doporučeno i) omezit zhoršování fiskální situace v roce 2009 zajištěním důsledného provádění schválených a oznámených nápravných opatření s cílem dodržet cílovou hodnotu 3,9 % HDP; ii) od roku 2010 důsledně provádět nezbytná konsolidační opatření vedoucí k dalšímu snižování strukturálního schodku a k zahájení snižování celkového schodku a více při tom využívat strukturální opatření, s cílem zaručit trvalé zlepšování veřejných financí; iii) formulovat a včas přijmout konsolidační opatření nezbytná pro dosažení nápravy nadměrného schodku do roku 2011; iv) v letech 2010 a 2011 zajistit souhrnné fiskální úsilí ve výši alespoň 0,5 % HDP; v) zajistit, že poměr hrubého veřejného dluhu k HDP začne přesvědčivě klesat.
(8)
Dne 27. ledna 2010 přijala Komise sdělení určené Radě (6), ve kterém dospěla k závěru, že na základě dostupných informací přijalo Maďarsko účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009. Komise dospěla ke svému závěru zejména s přihlédnutím ke konsolidačním opatřením ve výši 1,5 % HDP, jejichž cílem je dosáhnout v roce 2009 stanovené hodnoty schodku 3,9 % HDP, ke strukturálním reformám důchodového systému a systému sociálních dávek na podporu dosažení cílové hodnoty schodku 3,8 % HDP v roce 2010 a k pokroku v provádění nového fiskálního rámce, zároveň však Komise upozornila na značná rizika.
(9)
Dne 15. prosince 2011 předložilo Maďarsko Komisi a Radě svou Zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy, prosinec 2011 (dále jen „zpráva o pokroku z prosince 2011“). Rovněž na základě této zprávy o pokroku vede aktualizované posouzení opatření učiněných Maďarskem k nápravě nadměrného schodku do roku 2011 v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 k následujícím závěrům:
a)
v roce 2010 překročil skutečný rozpočtový schodek cílovou hodnotu o 0,4 % HDP, zatímco hospodářský růst byl v roce 2010 silnější, než se předpokládalo v prognóze útvarů Komise z jara 2009, která byla základem pro doporučení Rady ze dne 7. července 2009. V roce 2011 se očekává (ve vládních projekcích i v prognóze útvarů Komise z podzimu 2011), že saldo veřejných financí dosáhne přebytku, ale pouze díky jednorázovým příjmům v hodnotě 9,75 % HDP spojeným s převodem penzijních aktiv ze soukromých důchodových systémů do státního pilíře a příjmům v hodnotě 0,9 % HDP z odvětvových odvodů (z telekomunikací, energetiky, maloobchodu a finančního odvětví). Bez těchto jednorázových opatření by schodek dosáhl zhruba 6 % HDP a výrazně by překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou v článku 1 Protokolu (č. 12) o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě. V oznámení o postupu při nadměrném schodku z podzimu 2011 maďarské orgány předpokládaly přebytek ve výši 3,9 % HDP. V prognóze z podzimu 2011 se očekával o něco nižší přebytek (3,6 % HDP), zejména protože zde bylo zahrnuto převzetí části dluhu společností veřejné dopravy (0,2 % HDP). Na základě nejnovějších informací o jednorázových opatřeních obdržených po datu uzávěrky prognózy z podzimu 2011 může být přebytek dokonce ještě nižší. Strukturální schodek se zhoršil o 1,5 % v roce 2010 a o 1,25 % v roce 2011, v souhrnu tedy o 2,75 % HDP, což je v rozporu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, aby bylo v průběhu těchto dvou let zajištěno souhrnné fiskální úsilí alespoň ve výši 0,5 % HDP nezbytné k nápravě schodku udržitelným způsobem ve lhůtě stanovené na rok 2011. Toto zhoršení strukturálního salda je odrazem skutečnosti, že daňové škrty v hodnotě více než 2 % HDP nebyly dostatečně kompenzovány strukturálními opatřeními;
b)
v roce 2012 návrh rozpočtu počítá se schodkem 2,5 % HDP v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem z roku 2011. Za účelem dosažení tohoto cíle obsahuje dle vyjádření orgánů návrh rozpočtu několik opatření, celkově ve výši přibližně 4 % HDP, a zároveň vyčleňuje 0,7 % HDP jako mimořádnou rezervu. Naopak prognóza z podzimu 2011 předpokládá, že v roce 2012 dosáhne schodek veřejných financí 2,8 % HDP a strukturální schodek se zlepší o 2,4 % HDP. Ve srovnání s návrhem rozpočtu tyto vyšší hodnoty schodku odráží kromě dalších faktorů též o 1 procentní bod nižší projekce hospodářského růstu pro rok 2012, jakož i obezřetnější hodnocení vývoje příjmů a výdajů. Zároveň se v návrhu rozpočtu v souladu s příslušnými právními předpisy předpokládá, že mimořádná rezerva nebude využita. Nicméně hranice schodku 3 % HDP je dodržena pouze s pomocí jednorázových příjmů v hodnotě téměř 0,9 % HDP plynoucích z výše uvedených mimořádných odvětvových odvodů;
c)
podle prognózy z podzimu 2011 a na základě obvyklého předpokladu, že nedojde ke změně politik, se očekává, že v roce 2013 se schodek rozpočtu opět zhorší na 3,7 %. To je především způsobeno skutečností, že postupné ukončování mimořádných odvodů v hodnotě přibližně 0,9 % HDP pravděpodobně nebude vyváženo dalšími úsporami plynoucími z programu strukturálních reforem na daný rok;
d)
na základě rozpočtového vývoje od zveřejnění prognózy z podzimu 2011 se projekce schodku veřejných financí v roce 2012 ve výši 2,8 % HDP stále zdá být realistická (nebereme-li v úvahu nedávné zhoršení makroekonomického prostředí). Je to vysvětleno skutečností, že dopad nového konsolidačního balíčku snižujícího schodek o 0,4 % HDP přijatého vládou dne 15. prosince 2011 je obecně vyvážen přijatými změnami návrhu rozpočtu, které schodek zvyšují, jakož i čistými rozpočtovými náklady dohody s bankovním odvětvím uzavřené dne 15. prosince 2011, které dosud nejsou řádně kompenzovány doplňkovými konsolidačními opatřeními;
e)
co se týče roku 2013, pokud se zohlední některá další upřesnění programu strukturálních reforem (související rozhodnutí vlády a parlamentu jsou podrobně popsána v maďarské zprávě o pokroku z prosince 2011), pozitivní výchozí situace z roku 2012 a čisté náklady vyplývající z dohody s bankovním sektorem, mohly by být projekce schodku na rok 2013 obsažené v prognóze z podzimu 2011 sníženy z 3,7 % HDP na 3,25 % HDP, což však stále ještě výrazně překračuje referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Rozdíl mezi tímto aktualizovaným posouzením a oficiální cílovou hodnotou (2,2 % HDP), stanovenou v maďarském konvergenčním programu z dubna 2011, zejména vyplývá ze skutečnosti, že při neexistenci konkrétních kroků nemohla být přibližně polovina programu strukturálních reforem brána v úvahu. Zbývající rozdíl oproti oficiální cílové hodnotě souvisí s projekcí vyšších výdajů zejména v oblasti státních dopravních podniků a údržby silnic a odráží též některé rozdíly v předpokladech růstu. Jsou plánovány další strukturální reformy, které by mohly snížit projekci schodku, nicméně nejsou dosud dostatečně upřesněny;
f)
rizika těchto aktualizovaných střednědobých projekcí ukazují na nepříznivý vývoj. Existují některá pozitivní rizika, zejména pokud by příjmy i v letech 2012 a 2013 nadále překračovaly očekávanou úroveň. Očekává se však, že převáží rizika negativní. Konkrétně se zvýšily úrokové sazby pro všechny doby splatnosti, směnný kurz oslabil a střednědobé hospodářské vyhlídky se od vydání prognózy z podzimu 2011 dne 10. listopadu 2011 zřejmě zhoršily. Pokud by se zohlednily tyto faktory, projekce schodku v obou letech 2012 a 2013 by se dále zvýšily o 0,5 % HDP a výsledný schodek by mírně překročil 3 % HDP v roce 2012 a dosáhl 3,75 % HDP v roce 2013;
g)
podle prognózy z podzimu 2011 se s ohledem na předpokládanou výši schodku a úroveň směnného kurzu očekává, že hrubý veřejný dluh v roce 2011 dočasně poklesne v důsledku převzetí soukromých penzijních aktiv a do roku 2013 se opět zvýší na téměř 77 % HDP. Pokud by se střednědobé rozpočtové projekce aktualizovaly pouze na základě nových opatření přijatých po datu uzávěrky prognózy, předpokládaný poměr dluhu k HDP v roce 2012 by byl téměř beze změny a v roce 2013 by se jen mírně zlepšil. Další možné revize rozpočtových projekcí by však, zejména s ohledem na zvýšené výnosy, směnný kurz HUF/EUR ve výši 311 na konci roku 2011 (což je přibližně o 12 % slabší než technický předpoklad použitý v prognóze z podzimu 2011), jakož i slabší makroekonomické prostředí, vedly k poměru dluhu k HDP ve výši zhruba 80 % v roce 2011, který by se poté ustálil ve výši asi 78,5 % v letech 2012 a 2013, zatímco Rada doporučila, že poměr hrubého dluhu k HDP by se měl začít snižovat.
(10)
Celkovým závěrem je, že třebaže Maďarsko do roku 2011 formálně dodržuje referenční hodnotu 3 % HDP, není to založeno na strukturální a udržitelné nápravě. Rozpočtový přebytek v roce 2011 závisí na značných jednorázových příjmech v objemu více než 10 % HDP a je doprovázen souhrnným strukturálním zhoršením v letech 2010 a 2011 o 2,75 % HDP na rozdíl od doporučeného souhrnného fiskálního zlepšení o 0,5 % HDP. Kromě toho ačkoli maďarské orgány provedou v roce 2012 významná strukturální opatření, která strukturální deficit snižují na 2,6 % HDP, referenční hodnota 3 % HDP je dodržena opět pouze díky jednorázovým opatřením v hodnotě téměř 1 % HDP. Závěrem se v roce 2013 očekává, že schodek (3.25 % HDP) i po zohlednění dodatečných opatření oznámených od vydání prognózy z podzimu 2011 opět překročí referenční hodnotu 3 % HDP. Vyšší schodek v roce 2013 je především spojen se skutečností, že dočasné jednorázové příjmy budou podle plánu postupně ukončovány, zatímco všechny plánované strukturální reformy nebyly zatím dostatečně upřesněny. Celkově to podporuje závěr, že reakce maďarských orgánů na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 přijaté v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES je nedostatečná,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ve lhůtě stanovené uvedeným doporučením.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 24. ledna 2012.
SKLEP SVETA
z dne 24. januarja 2012
o ugotovitvi, ali so na Madžarskem bili sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi priporočila Sveta z dne 7. julija 2009
(2012/139/EU)
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 126(8) Pogodbe,
ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V členu 126(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je določeno, da se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.
(2)
Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje vsebino Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), sprejete z namenom nadaljnje spodbuditve hitrega zmanjšanja čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.
(3)
V skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) je Svet 5. julija 2004 na podlagi priporočila Komisije s Sklepom 2004/918/ES (2) ugotovil, da na Madžarskem obstaja čezmerni primanjkljaj (3).
(4)
Svet je 5. julija 2004 prav tako na podlagi priporočila Komisije sprejel priporočilo na podlagi člena 104(7) PES, v katerem je madžarske organe pozval, naj sprejmejo srednjeročne ukrepe z namenom zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008. Svet je dne 18. januarja 2005 s Sklepom 2005/348/ES (4) ugotovil, da na Madžarskem niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi priporočila v skladu s členom 104(8) PES.
(5)
Dne 8. marca 2005 je Svet na podlagi priporočila Komisije sprejel še eno priporočilo na podlagi člena 104(7) PES, v katerem je leto 2008 potrdil kot rok za odpravo čezmernega primanjkljaja. Po znatnem poslabšanju pričakovanega proračunskega stanja na Madžarskem je Svet s Sklepom 2005/843/ES (5) z dne 8. novembra 2005 ugotovil, da Madžarska tudi drugič ni sprejela učinkovitih ukrepov na podlagi priporočila Sveta v skladu s členom 104(8) PES.
(6)
Svet je zato dne 10. oktobra 2006 na priporočilo Komisije sprejel tretje priporočilo v skladu s členom 104(7) PES, v katerem je rok za odpravo čezmernega primanjkljaja prestavil na leto 2009. Dne 7. julija 2009 je Svet sprejel priporočilo na podlagi člena 104(7) PES in sklenil, da so madžarski organi sprejeli učinkovite ukrepe na podlagi priporočila iz oktobra 2006. Ob upoštevanju hudega upada gospodarske rasti zaradi gospodarske in finančne krize je Svet v istem priporočilu izdal revidirano priporočilo tretjega priporočila na podlagi člena 104(7) PES.
(7)
Svet je v priporočilu z dne 7. julija 2009 madžarske organe pozval, naj odpravijo čezmerni primanjkljaj do leta 2011. Madžarski je zlasti priporočil, naj (i) omeji slabšanje fiskalnega položaja v letu 2009 z zagotavljanjem doslednega izvajanja sprejetih in napovedanih popravljalnih ukrepov, da bi lahko dosegla ciljni primanjkljaj v višini 3,9 % BDP; poleg tega naj (ii) od leta 2010 dosledno izvaja potrebne konsolidacijske ukrepe za nenehno zmanjševanje strukturnega primanjkljaja in ponoven upad nominalnega primanjkljaja, pri tem pa pospešeno izvaja strukturne ukrepe, da bi zagotovila trajno izboljšanje javnih financ; in naj (iii) določi in pravočasno sprejme konsolidacijske ukrepe, ki bi bili potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2011, ter (iv) v letih 2010 in 2011 zagotovi skupni fiskalni napor v višini najmanj 0,5 % BDP; kakor tudi naj (v) zagotovijo stalno zniževanje deleža bruto javnega dolga.
(8)
Komisija je dne 27. januarja 2010 sprejela sporočilo Svetu (6), v katerem je ugotovila, da je na podlagi informacij, ki so bile v tem času na voljo, Madžarska sprejela učinkovite ukrepe na podlagi priporočila Sveta z dne 7. julija 2009. Komisija je do te ugotovitve prišla zlasti ob upoštevanju konsolidacijskih ukrepov v višini 1,5 % BDP za dosego ciljnega primanjkljaja v višini 3,9 % BDP v letu 2009, strukturnih reform pokojninskega sistema in sistema socialnih prejemkov, ki podpirajo doseganje ciljnega primanjkljaja v višini 3,8 % BDP v letu 2010, ter napredka v zvezi z izvajanjem novega fiskalnega okvira in obenem je Komisija tudi opozorila na znatna tveganja.
(9)
Madžarska je 15. decembra 2011 predložila „Poročilo o ukrepih v odziv na priporočilo Sveta z dne 7. julija 2009 na podlagi člena 126(7) PDEU, december 2011“, (v nadaljnjem besedilu: EDP poročilo o napredku iz decembra 2011), ki je bilo predloženo Komisiji in Svetu. Na podlagi, med drugim, navedenega poročila je bila posodobljena ocena ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2011 na podlagi priporočila Sveta z dne 7. julija 2009, iz katere izhajajo naslednje ugotovitve:
(a)
leta 2010 je dejanski proračunski primanjkljaj presegal ciljni primanjkljaj za 0,4 % BDP, medtem ko je bila gospodarska rast v letu 2010 močnejša, kot je bilo predvideno v napovedi služb Komisije s pomladi 2009, na kateri so temeljila priporočila Sveta z dne 7. julija 2009. Leta 2011 naj bi se javnofinančni saldo po pričakovanjih (tako vlade kot tudi služb Komisije v napovedi za jesen 2011 - „napoved za jesen 2011“) pretvoril v presežek, vendar le zaradi enkratnih prihodkov v višini 9,75 % BDP v zvezi s prenosom pokojninskih sredstev iz zasebnih sistemov pokojninskega zavarovanja na državni steber in prihodkov v višini 0,9 % BDP iz sektorskih dajatev (v telekomunikacijskem, energetskem, maloprodajnem in finančnem sektorju). Brez enkratnih ukrepov bi primanjkljaj dosegel okoli 6 % BDP in znatno presegel referenčno vrednost v višini 3 % BDP, določeno v členu 1 Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primankljajem, priloženem Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi. Madžarski organi so v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem z jeseni 2011 napovedali presežek v višini 3,9 % BDP. V napovedi za jesen 2011 je bil napovedan nekoliko nižji presežek (3,6 % BDP), zlasti ker je upoštevala delni prevzem dolga podjetij javnega prevoza (0,2 % BDP). Ob upoštevanju nedavnih informacij o enkratnih prejemkih, prejetih po roku, določenem v napovedi za jesen 2011, bi bil presežek lahko še nižji. Strukturni primanjkljaj se je v letu 2010 poslabšal za 1,5 %, v letu 2011 pa za 1,25 %, kar je skupno 2,75 % BDP in je v nasprotju s priporočilom Sveta z dne 7. julija 2009, naj Madžarska v teh dveh letih zagotovi skupni fiskalni napor v višini najmanj 0,5 % BDP, ki je potrebno za trajnostno odpravo primanjkljaja do leta 2011. Strukturno poslabšanje je posledica dejstva, da strukturni ukrepi niso ustrezno kompenzirali znižanja davkov v višini več kot 2 % BDP;
(b)
osnutek proračuna za leto 2012 je zasnovan tako, da naj bi dosegli ciljni primanjkljaj v višini 2,5 % BDP v skladu s posodobljenim konvergenčnim programom iz leta 2011. V ta namen predlog proračuna vsebuje več ukrepov, ki po podatkih organov skupaj znašajo skoraj 4 % BDP, poleg tega je predvidenega 0,7 % BDP rezerve kot varovala za izredne razmere. Nasprotno naj bi po napovedi za jesen 2011 javnofinančni primanjkljaj dosegel 2,8 % BDP in stukturni primanjkljaj izboljšal za do 2,4 % BDP. Višji primanjkljaj v primerjavi z osnutkom proračuna je med drugim posledica tega, da se za leto 2012 pričakuje za 1 odstotno točko nižja gospodarska rast, pa tudi bolj preudarne ocene razvoja na področju prihodkov in odhodkov. Obenem je v skladu z ustrezno zakonodajo v osnutku proračuna predvideno, da se rezerva za izredne razmere ne bo porabila. Vendar je mejna vrednost primanjkljaja 3 % BDP spoštovana le zaradi enkratnih prihodkov v višini skoraj 0,9 % BDP, ki izhajajo iz že navedenih izrednih sektorskih dajatev.
(c)
v skladu z napovedjo za jesen 2011 in na podlagi običajne domneve, da v politiki ne bo prišlo do sprememb, je bilo predvideno, da se bo proračunski primanjkljaj v letu 2013 spet povečal na 3,7 %. Razlog za to je predvsem dejstvo, da dodatni prihranki iz programa strukturnih reform za navedeno leto ne bodo kompenzirali postopne ukinitve izrednih dajatev v višini okoli 0,9 % BDP;
(d)
splošni javni primanjkljaj v višini 2,8 % BDP, predviden za leto 2012 na podlagi proračunskega razvoja od objave napovedi z jeseni 2011, se še vedno zdi verjeten (brez upoštevanja nedavnega poslabšanja makroekonomskega okolja). To pojasnjuje dejstvo, da so posledice novega konsolidacijskega svežnja, ki zmanjšujejo primanjkljaj, v višini 0,4 % BDP, ki ga je vlada sprejela dne 15. decembra 2011, večinoma izenačene s spremembami osnutka proračuna, ki povečujejo primanjkljaj, in neto proračunskimi stroški sporazuma z bančnim sektorjem, sklenjenega dne 15. decembra 2011, ki še niso ustrezno kompenzirani z dodatnimi konsolidacijskimi ukrepi;
(e)
ob upoštevanju nekaterih nadaljnjih specifikacij programa strukturnih reform (povezane odločitve vlade in parlamenta so podrobno opisane v poročilu o napredku iz decembra 2011), pozitivnega osnovnega učinka iz leta 2012 in neto stroškov, ki izhajajo iz sporazuma z bančnim sektorjem, je primanjkljaj, predviden za leto 2013 v napovedi za jesen 2011, mogoče zmanjšati s 3,7 % BDP na 3,25 % BDP, kar pa je še vedno jasno nad mejno vrednostjo 3 % BDP. Razlika med posodobljeno oceno in uradnim ciljnim primanjkljajem (2,2 % BDP) iz madžarskega programa za konvergenčnost iz aprila 2011 je predvsem posledica dejstva, da se zaradi pomanjkanja posebnih ukrepov približno polovica programa strukturnih reform ni mogla upoštevati. Preostanek razlike v primerjavi z uradnim ciljnim primanjkljajem je povezan z napovedanimi višjimi odhodki, predvsem na področju prevoznih podjetij v državni lasti in vzdrževanja cest ter vključuje tudi nekolikšno razliko v predpostavkah o rasti. Predvidene so nadaljnje strukturne reforme, zaradi katerih bi lahko bil v napovedi predviden primanjkljaj nižji, vendar te reforme še niso dovolj natančno določene;
(f)
pri posodobljenih srednjeročnih napovedih prevladujejo negativna tveganja. Obstaja nekaj pozitivnega tveganja, predvsem zaradi nadaljnjega priliva prihodkov, ki je boljši od pričakovanega, za leti 2012 in 2013. Vendar bodo negativna tveganja predvidoma več kot izravnala pozitivno tveganje. Zlasti so se povečale obrestne mere za vse roke zapadlosti, menjalni tečaj se je poslabšal in zdi se, da se je srednjeročna gospodarska napoved poslabšala, odkar je bila 10. novembra 2011 objavljena napoved za jesen 2011. Če bi se ti dejavniki upoštevali, bi se napovedi glede primanjkljaja tako v letu 2012 kot tudi v letu 2013 nadalje povečale za 0,5 % BDP, kar bi pomenilo primanjkljaj v višini nekaj nad 3 % BDP oziroma 3,75 % BDP;
(g)
po napovedi za jesen 2011 naj bi se bruto javni dolg do leta 2013 glede na napovedani primanjkljaj in predpostavljeni menjalni tečaj znova povečal na skoraj 77 % BDP, potem ko se je v letu 2011 začasno zmanjšal zaradi prevzema zasebnih pokojninskih sredstev. Če bi se srednjeročne proračunske napovedi posodobile le na podlagi novih ukrepov, sprejetih po roku iz napovedi, bi delež dolga napovedan za leto 2012 ostal večinoma nespremenjen in bi se v letu 2013 le rahlo izboljšal. Zaradi nadaljnjih možnih revizij proračunskih napovedi, ob upoštevanju predvsem povečanih donosov, konca menjalnega tečaja med HUF in EUR v višini 311 (kar je približno 12 % slabše od tehnične predpostavke, uporabljene v napovedi za jesen 2011) in slabšega makroekonomskega okolja, pa bi v letu 2011 delež dolga znašal približno 80 %, nato pa bi se tako v letu 2012 kot tudi 2013 ustalil na ravni okoli 78,5 %, medtem ko je Svet priporočil, da se mora delež javnega dolga stalno zmanjševati.
(10)
Na splošno lahko ugotovimo, da Madžarska do leta 2011 formalno spoštuje referenčno vrednost 3 % BDP, vendar to ne temelji na strukturnem in trajnostnem popravku. Proračunski presežek je v letu 2011 odvisen od znatnih enkratnih prihodkov v višini več kot 10 % BDP, v letih 2010 in 2011 pa ga spremlja skupno strukturno poslabšanje v višini 2,75 % BDP v primerjavi s priporočenim skupnim fiskalnim izboljšanjem v višini 0,5 % BDP. Medtem ko bodo organi v letu 2012 izvajali znatne strukturne ukrepe za znižanje strukturnega primanjkljaja na 2,6 % BDP, se bo referenčna vrednost 3 % BDP znova spoštovala le zaradi enkratnih ukrepov v vrednosti skoraj 1 % BDP. V letu 2013 naj bi primanjkljaj (v višini 3,25 % BDP) znova presegel referenčno vrednost 3 % BDP, tudi po upoštevanju dodatnih ukrepov, ki so bili napovedani po objavi napovedi za jesen 2011. Na višji primanjkljaj v letu 2013 vpliva zlasti dejstvo, da se začasni enkratni prihodki kot načrtovano postopoma ukinjajo, medtem ko vse načrtovane strukturne reforme niso ustrezno določene. Na splošno to utemeljuje ugotovitev, da je bil odziv madžarskih organov na priporočilo Sveta z dne 7. julija 2009, sprejeto v skladu s členom 104(7) PES, pomanjkljiv -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Na Madžarskem niso bili v roku iz priporočila Sveta z dne 7. julija 2009 v skladu s členom 104(7) PES sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi navedenega priporočila.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.
V Bruslju, 24. januarja 2012