NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1255/2011
ze dne 30. listopadu 2011
o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, článek 175, článek 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 195 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 o integrované námořní politice pro Evropskou unii (dále jen „sdělení Komise“)je hlavním cílem integrované námořní politiky Unie rozvíjet a uplatňovat integrované, koordinované, soudržné, transparentní a udržitelné rozhodování ve vztahu k oceánům, mořím, pobřežním, ostrovním a nejvzdálenějším regionům a v rámci námořních odvětví.
(2)
Akční plán připojený ke sdělení Komise stanoví řadu akcí, které Komise navrhuje uskutečnit jakožto první krok při provádění nové integrované námořní politiky Unie.
(3)
Zpráva Komise o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU ze dne 15. října 2009 shrnuje hlavní dosavadní výsledky integrované námořní politiky dosažené do uvedeného data a vytyčuje směr pro další fázi jejího provádění.
(4)
Rada ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2009 o integrované námořní politice zdůraznila význam financování pro další rozvoj a provádění integrované námořní politiky tím, že vyzvala Komisi, aby představila nezbytné návrhy na financování opatření v rámci integrované námořní politiky v rámci stávajícího finančního výhledu tak, aby vstoupily v platnost do roku 2011.
(5)
Ve svém usnesení ze dne 21. října 2010 o integrované námořní politice EU - hodnocení dosaženého pokroku a nové výzvy Evropský parlament výslovně podpořil záměr Komise „vyčlenit na financování integrované námořní politiky v příštích dvou letech částku 50 milionů EUR, aby bylo možné navázat na předešlé projekty v oblastech, politiky, správy, udržitelnosti a dohledu“.
(6)
Finanční krytí, které je v tomto nařízení pro integrovanou námořní politiku stanoveno, zohledňuje jak současný hospodářský útlum, tak i skutečnost, že se jedná o první operační program specificky zaměřený na provádění integrované námořní politiky.
(7)
Trvalé financování ze strany Unie je nutné k tomu, aby Unie mohla provádět a dále rozvíjet integrovanou námořní politiku v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice (4) a realizovat její zastřešující cíle vymezené ve sdělení Komise a potvrzené ve zprávě o pokroku z října 2009 a podpořené v závěrech Rady ze dne 16. listopadu 2009.
(8)
Jelikož jiné stávající nástroje Unie, jako je Fond soudržnosti, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský rybářský fond, sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, nástroj předvstupní pomoci či evropský nástroj sousedství a partnerství, nepokrývají všechny priority a cíle integrované námořní politiky, je nezbytné zavést program na podporu jejího dalšího rozvoje (dále jen „program“).
(9)
Aniž jsou dotčena nadcházející jednání o víceletém finančním rámci na období po roce 2013, bude třeba mít k dispozici dostatečné zdroje na zajištění toho, aby bylo možné rozvíjet a dosáhnout cílů integrované námořní politiky, aniž by byly ohroženy zdroje vyčleněné pro jiné politiky, a současně aby došlo k posílení udržitelného rozvoje námořních regionů Unie, včetně ostrovů a nejvzdálenějších regionů. Považuje se proto za zásadní, aby byla integrovaná námořní politika zařazena do víceletého finančního rámce na období po roce 2013. Kromě toho by měl být v případě potřeby vypracován návrh na prodloužení platnosti programu i po roce 2013 spolu s návrhem stanovujícím odpovídající finanční krytí.
(10)
Rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(11)
Financování ze strany Unie by mělo být určeno na podporu přípravné práce týkající se akcí zaměřených na prosazování strategických cílů integrované námořní politiky, přičemž je třeba na základě ekosystémového přístupu věnovat náležitou pozornost jejich kumulativnímu dopadu, udržitelnému „modrému“ hospodářskému růstu, zaměstnanosti, inovacím a konkurenceschopnosti v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech a podpoře mezinárodního rozměru integrované námořní politiky.
(12)
Mezi strategické cíle integrované námořní politiky patří integrovaná námořní správa na všech úrovních; další rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přizpůsobených zvláštním potřebám různých evropských mořských oblastí; další rozvoj průřezových nástrojů pro tvorbu integrované politiky zaměřených na zlepšení součinnosti a koordinace stávajících politik a nástrojů, a to i sdílením údajů a poznatků týkajících se námořních záležitostí:, větší zapojení zúčastněných stran do systémů integrované námořní správy; ochrana a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů; a vymezení hranic pro udržitelnost lidských činností a ochrana mořského a pobřežního prostředí a biologické rozmanitosti v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí (5), jež představuje environmentální pilíř integrované námořní politiky, jakož i v kontextu rámcové směrnice o vodě (6).
(13)
Je důležité, aby byl program provázán s dalšími politikami Unie, jež mohou zahrnovat námořní rozměr, zejména se strukturálními fondy, transevropskou dopravní sítí, společnou rybářskou politikou, politikou v oblasti cestovního ruchu, životního prostředí a změny klimatu, rámcovým programem pro výzkum a rozvoj a s energetickou politikou.
(14)
Za účelem zajištění soudržnosti jednotlivých aspektů programu je třeba stanovit jeho obecné cíle. U každého obecného cíle by měly být vymezeny podrobnější operativní cíle. Rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle na období let 2011 až 2013 je rámcově uvedeno v příloze. Toto rozdělení prostředků umožňuje flexibilně zvýšit/snížit finanční prostředky obecně přidělené pro jednotlivé cíle, aniž by došlo k překročení celkového finančního krytí.
(15)
Financování ze strany Unie by mělo umožňovat podporu rozvoje integrace dohledu nad mořským prostředím v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 a se závěry Rady ze dne 17. listopadu 2009 o integrovaném námořním dohledu, a to při zohlednění plánu vytváření společného prostředí pro sdílení informací (CISE) v námořním prostoru EU. Vyčleněné finanční prostředky by se však měly omezovat na rozvoj decentralizovaného systému pro výměnu informací,totiž na opatření včetně softwaru,za účelem zdokonalení rozhraní mezi systémy dohledu. Program by měl zohlednit výsledky dalších projektů týkajících se decentralizovaného systému námořního dohledu.
(16)
Provádění programu ve třetích zemích by mělo přispět k plnění rozvojových cílů přijímajících zemí a být v souladu s ostatními nástroji spolupráce Unie, včetně cílů a priorit příslušných politik Unie a unijního acquis a příslušných mezinárodních úmluv.
(17)
Program by měl doplňovat stávající a budoucí finanční nástroje, které na podporu ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží poskytuje Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, měl by být s těmito nástroji v souladu a měl by napomáhat podpoře účinnější spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony a zohledňovat priority a pokrok celostátních a místních projektů.
(18)
Akcemi stanovenými v programu by měly být doplněny další akce Unie, aby se zajistilo soudržné provádění právních aktů Unie týkajících se příslušných odvětvových politik a zároveň se zabránilo zdvojování činností.
(19)
Je také nutné stanovit pravidla upravující plánování opatření, způsobilost výdajů, úroveň finanční pomoci Unie, hlavní podmínky, za kterých by měla být poskytována, a celkový rozpočet programu.
(20)
Program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8).
(21)
Toto nařízení stanoví finanční krytí víceletého programu, které představuje pro rozpočtový orgán při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (9).
(22)
Aby mohla Komise snadněji sledovat provádění tohoto nařízení, mělo by být možné financovat výdaje související se sledováním, kontrolami a hodnocením.
(23)
Roční pracovní programy sestavované pro provádění programu by měly být přijímány Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (10).
(24)
V souvislosti s akcemi financovanými v rámci tohoto nařízení je nutné zajistit ochranu finančních zájmů Unie použitím nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (11), nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13).
(25)
Pro zajištění účelnosti financování ze strany Unie by měly být akce financované v rámci tohoto nařízení pravidelně vyhodnocovány.
(26)
Žádná z akcí stanovených v rámci programu by neměla vyžadovat použití dalšího právního základu.
(27)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků akcí financovaných v rámci programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program na podporu opatření, která mají dále podporovat další rozvoj a provádění integrované námořní politiky Unie (dále jen „program“).
Integrovaná námořní politika Unie podporuje prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce koordinovaný a soudržný proces rozhodování s cílem maximalizovat udržitelný rozvoj, hospodářský růst a sociální soudržnost členských států, zejména s ohledem na pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony v Unii, jakož i nejrůznější námořní odvětví.
Program podporuje udržitelné využívání moří a oceánů a rozšiřování vědeckých poznatků.
Článek 2
Obecné cíle
Program má tyto obecné cíle:
a)
podporovat rozvoj a uplatňování integrované správy námořních a pobřežních záležitostí;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových nástrojů, konkrétně územního plánování námořních prostor, společného prostředí pro sdílení informací a poznatků v námořní oblasti týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů v Unii a hraničících s Unií, s cílem rozvíjet součinnost a podporovat politiky týkající se moří nebo pobřeží, zejména v oblasti hospodářského rozvoje, zaměstnanosti, ochrany životního prostředí, výzkumu, námořní bezpečnosti a energetiky, a přispívat k rozvoji ekologicky šetrných námořních technologií, a to při zohlednění stávajících nástrojů a iniciativ a s jejich využitím;
c)
podporovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a dále vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, jež mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v kontextu směrnice 2008/56/ES (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí);
d)
podporovat rozvoj a uplatňování strategií pro oblasti jednotlivých moří;
e)
zdokonalovat a posilovat vnější spolupráci a koordinaci ve vztahu k cílům integrované námořní politiky, a to na základě pokračování diskusí na mezinárodních fórech; v tomto ohledu je třeba naléhat na třetí země, aby ratifikovaly a prováděly Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu (dále jen „úmluva UNCLOS“);
f)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v námořních odvětvích a pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech v Unii.
Článek 3
Operativní cíle
1. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. a) (integrovaná námořní správa) program:
a)
podporuje akce, které podněcují členské státy a regiony EU k rozvoji, zavedení nebo provádění integrované námořní správy;
b)
podporuje platformy a sítě pro meziodvětvovou spolupráci, zahrnující zástupce veřejných orgánů, místních a regionálních orgánů, průmyslu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
c)
zvyšuje viditelnost integrovaného přístupu k námořním záležitostem a povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a veřejnosti o tomto přístupu.
2. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. b) (meziodvětvové nástroje) program podporuje rozvoj:
a)
společného prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti Unie, které podporuje meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací o dohledu propojením všech skupin uživatelů v souladu se zásadami o integrovaném dohledu nad mořským prostředím, aby se posílilo bezpečné, zabezpečené a udržitelné využívání námořního prostoru, přičemž se zohlední příslušný vývoj odvětvových politik týkajících se dohledu a případně se přispěje k jejich nezbytnému rozvoji;
b)
územního plánování námořního prostoru a integrovaného řízení pobřežních zón, což jsou dva důležité nástroje pro udržitelný rozvoj námořních a pobřežních oblastí, které přispívají k dosažení cílů řízení založeného na ekosystémovém přístupu a k rozvoji spojení mezi pevninou a mořem a usnadňují spolupráci členských států, například pokud jde o tvorbu experimentálních a jiných opatření kombinujících výrobu energie z obnovitelných zdrojů a chov ryb;
c)
komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny údajů a znalostí o mořích, která při využití stávajících údajů usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů a zabraňuje zdvojování databází; za tímto účelem je třeba co nejlépe využít stávající programy Unie a členských států, včetně INSPIRE (14) a GMES (15).
3. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. c) (ochrana mořského prostředí) program:
a)
podporuje ochranu a zachování mořského a pobřežního prostředí a zabraňuje a omezuje znečišťování mořského prostředí, včetně odpadků v moři, s cílem postupně ukončit znečišťování;
b)
přispívá ke zdraví, biologické rozmanitosti a odolnosti mořských a pobřežních ekosystémů;
c)
usnadňuje koordinaci mezi členskými státy a dalšími aktéry při provádění ekosystémově založeného přístupu k řízení lidských činností a při uplatňování zásady předběžné opatrnosti;
d)
usnadňuje vývoj metod a standardů;
e)
podporuje akce zaměřené na zmírňování dopadů změny klimatu na mořské, pobřežní a ostrovní prostředí a na přizpůsobení se této změně, se zvláštním důrazem na oblasti, které jsou v tomto ohledu nejzranitelnější;
f)
podporuje rozvoj strategických přístupů k výzkumu za účelem posouzení současného stavu ekosystémů, a poskytuje tak základ pro ekosystémové řízení a plánování na regionální a celostátní úrovni.
4. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. d) (strategie pro mořské oblasti) program:
a)
podporuje rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přičemž zohledňuje vyvážený přístup ve všech mořských oblastech, jakož i specifické rysy mořských a podmořských oblastí, a případně příslušných makroregionálních strategií, zejména těch, v jejichž rámci již probíhá výměna informací a zkušeností mezi jednotlivými zeměmi a již jsou zavedeny operační mezinárodní struktury;
b)
prosazuje a usnadňuje využívání součinnosti mezi vnitrostátní a regionální úrovní a úrovní Unie, sdílení informací, mimo jiné o metodách a standardech, a výměnu osvědčených postupů v oblasti námořní politiky, včetně správy této politiky a odvětvových politik, které mají dopad na regionální moře a pobřežní regiony.
5. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. e) (mezinárodní rozměr) program:
a)
podporuje pokračující úzkou spolupráci s členskými státy týkající se integrovaného přístupu uplatňovaného se třetími zeměmi a s aktéry ve třetích zemích, kteří sdílejí mořskou oblast s členskými státy Unie, jakož i činnost týkající se ratifikace a provádění úmluvy UNCLOS;
b)
podporuje dialog se třetími zeměmi s ohledem na úmluvu UNCLOS a na příslušné platné mezinárodní úmluvy, které jsou na úmluvu UNCLOS založené;
c)
podporuje výměnu osvědčených postupů, které doplňují stávající iniciativy, s ohledem na rozvoj regionálních strategií na subregionální úrovni.
Tento operativní cíl je prováděn v souladu s nástroji spolupráce Unie, přičemž se zohlední cíle vnitrostátních a regionálních rozvojových strategií.
6. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. f) (růst, zaměstnanost a inovace) program:
a)
podporuje iniciativy zaměřené na růst a zaměstnanost v námořních odvětvích a v pobřežních a ostrovních regionech;
b)
podporuje odbornou přípravu, vzdělávání a pracovní příležitosti v rámci námořních profesí;
c)
podporuje rozvoj ekologických technologií, energie z obnovitelných mořských zdrojů, ekologické námořní dopravy a námořní dopravy na krátké vzdálenosti;
d)
podporuje rozvoj pobřežního, námořního a ostrovního cestovního ruchu.
Článek 4
Způsobilé akce
V rámci programu může být v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 poskytována finanční pomoc na následující typy akcí:
a)
projekty, včetně zkušebních projektů; studie; výzkumné a operační programy spolupráce, včetně programů vzdělávání, odborné přípravy a rekvalifikace;
b)
sdílení veřejných informací a osvědčených postupů, osvěta a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, a akcí a tvorby a správy internetových stránek a relevantních sociálních sítí a databází;
c)
konference, semináře, pracovní setkání a fóra zúčastněných stran;
d)
sdílení, sledování a vizualizace významného množství údajů, osvědčených postupů a databází týkajících se regionálních projektů financovaných Unií a zajištění veřejného přístupu k nim, případně též prostřednictvím sekretariátu zřízeného za jedním nebo několika z uvedených účelů, což usnadní přijímání společných jednotných standardů, pokud jde o sběr a zpracovávání údajů;
e)
akce související s průřezovými nástroji, včetně zkušebních projektů.
Článek 5
Druh finančního zásahu
1. Finanční pomoc Unie může mít tyto právní formy:
a)
granty, u nichž maximální míra spolufinancování jednotlivých akcí ze strany Unie činí 80 %;
b)
smlouvy na veřejné zakázky;
c)
správní ujednání se Společným výzkumným střediskem.
2. V rámci programu mohou být poskytovány jak granty na akce, tak provozní granty. Není-li ve finančním nařízení stanoveno jinak, vyberou se příjemci grantů nebo úspěšní uchazeči o veřejné zakázky na základě výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 6
Příjemci
1. Finanční pomoc v rámci programu lze prioritně poskytnout fyzickým nebo právnickým osobám, které se řídí soukromým či veřejným právem některého z členských států nebo právem Unie.
2. Příjemci programu mohou být i třetí země, zúčastněné strany v třetích zemích sdílející mořskou oblast s členskými státy Unie a mezinárodní organizace nebo subjekty, které sledují jeden nebo více obecných a operativních cílů uvedených v článcích 2 a 3. Do opatření musí být vždy zapojeni účastníci z Unie.
3. Podmínky způsobilosti k účasti v řízení se stanoví v rámci příslušné výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 7
Zásady provádění
1. Akce financované v rámci programu nejsou způsobilé pro získání pomoci z jiných finančních nástrojů Unie. Usiluje se o součinnost a doplňkovost s dalšími nástroji Unie. Akce v rámci programu doplňují provádění příslušných odvětvových politik.
2. Komise zajistí, aby jí žadatelé o finanční pomoc v rámci programu a příjemci této pomoci poskytovali souhrnné informace o financování akcí. Finanční pomoc z programu bude poskytována pouze tehdy, pokud nebudou k dispozici jiné možnosti financování z Unie.
3. Činnosti podporované z programu musí odpovídat cílům a politikám Unie do roku 2020 a 2050. Využívat program mohou všechny členské státy, námořní odvětví a pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony a vytváří se skutečná evropská přidaná hodnota. Ve vztahu k financování akcí v jednotlivých oblastech moří je třeba usilovat o odpovídající regionální vyváženost.
4. Akce podporované v rámci programu musí podněcovat a posilovat dialog, spolupráci a koordinaci s členskými státy, regiony EU, zúčastněnými stranami, občany, organizacemi občanské společnosti a sociálními partnery a mezi nimi a současně zajišťovat naprostou transparentnost.
5. Akce podporované v rámci programu musí usnadňovat využívání součinnosti, sdílení informací a výměnu metod, standardů a osvědčených postupů.
6. Při provádění programu se uplatňují principy řádné správy a transparentnosti rozhodovacích procesů a program se snaží přispět k transparentnosti a řádné správě ve všech souvisejících odvětvových politikách na úrovni Unie a na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 8
Prováděcí postupy
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Pro účely provádění programu v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 přijímá Komise roční pracovní programy postupem podle čl. 14 odst. 2.
Článek 9
Rozpočtové zdroje
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013 se stanoví na 40 000 000 EUR.
2. Rozpočtové zdroje přidělované na program se zaznamenávají do ročních rozpočtových prostředků souhrnného rozpočtu Unie. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
3. Rámcové rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle uvedené v článku 2 je uvedeno v příloze.
Článek 10
Technická pomoc
1. Až 1 % finančního krytí stanoveného v článku 9 může být použito také na úhradu nutných výdajů souvisejících s jakoukoli přípravnou akcí, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro účelné a účinné provádění způsobilých akcí podle tohoto nařízení a pro dosažení cílů, které jsou v něm stanoveny.
2. Činnosti uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat zejména studie, setkání odborníků, výdaje na nástroje, systémy a sítě v oblasti informatiky a jakoukoli další technickou, vědeckou a administrativní pomoc a odborné znalosti, které bude Komise potřebovat k provádění tohoto nařízení.
Článek 11
Sledování
1. Každý příjemce finanční pomoci Komisi předkládá technické a finanční zprávy o pokroku prací financovaných programem. Do tří měsíců od dokončení každého projektu se předloží rovněž závěrečná zpráva.
2. Aniž jsou dotčeny kontroly prováděné Účetním dvorem v součinnosti s příslušnými vnitrostátními orgány kontroly účetnictví nebo s příslušnými vnitrostátními místy podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“) nebo jakékoli inspekce prováděné podle čl. 322 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování EU, provádějí úředníci a další zaměstnanci Komise u projektů a dalších opatření financovaných v rámci programu kontroly na místě včetně namátkových kontrol, zejména za účelem ověření souladu s cíli programu a způsobilosti akcí podle článků 2, 3 a 4 tohoto nařízení.
3. Smlouvy a dohody uzavřené na při provádění tohoto nařízení obsahují zejména ustanovení o dohledu a finanční kontrole ze strany Komise nebo jakéhokoli Komisí pověřeného zástupce a o kontrolách Účetního dvora, v případě potřeby prováděných na místě.
4. Každý příjemce finanční pomoci uchovává veškeré podklady k výdajům na daný projekt po dobu pěti let od uskutečnění poslední platby týkající se každého projektu tak, aby byly k dispozici Komisi.
5. V případě potřeby Komise na základě výsledků zpráv a namátkových kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2 upraví rozsah nebo podmínky přidělení původně schválené finanční pomoci, jakož i časový rozvrh plateb.
6. Komise ověří, zda jsou akce financované programem prováděny řádně, zda odpovídají opatřením v rámci jiných odvětvových politik a nástrojů a zda jsou v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Článek 12
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných programem byly chráněny finanční zájmy Unie prostřednictvím:
a)
uplatňování preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání;
b)
účinných kontrol;
c)
zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek a
d)
uplatňování účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v případě zjištění nesrovnalostí.
2. Pro účely odstavce 1 postupuje Komise v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.
3. Komise sníží, pozastaví nebo získá zpět částku finanční pomoci poskytnutou na akci, jestliže shledá nesrovnalosti, včetně nesouladu s tímto nařízením nebo s jednotlivým rozhodnutím nebo smlouvou či dohodou, na jejichž základě byla finanční pomoc poskytnuta, nebo pokud vyjde najevo, že akce doznala změny, která je v rozporu s její povahou nebo podmínkami pro provádění, aniž by byla Komise předem požádána o schválení.
4. Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok dosažený při provádění akce opodstatňuje pouze část přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce pomoci, aby ve stanovené lhůtě předložil své vyjádření. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající část finanční pomoci a požadovat vrácení již vyplacených částek.
5. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vrátí Komisi. K částkám, které nejsou vráceny včas a v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení, se přičte úrok.
6. Pro účely tohoto článku se „nesrovnalostí“ rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo nedodržení smluvního závazku, které vyplývá z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu a v jehož důsledku je nebo by mohl být formou neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Unií spravované.
Článek 13
Podávání zpráv, hodnocení a prodloužení
1. Komise o své práci pravidelně a bez prodlení informuje Evropský parlament a Radu.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
nejpozději 31. prosince 2012 zprávu o pokroku; tato zpráva o pokroku obsahuje hodnocení dopadu programu na další politiky Unie;
b)
nejpozději 31. prosince 2014 zprávu o hodnocení ex post.
3. Komise případně předloží legislativní návrh na prodloužení programu na období po roce 2013 spolu s odpovídajícím finančním krytím.
Článek 14
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. listopadu 2011.
UREDBA (EU) št. 1255/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 30. novembra 2011
o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(2), člena 91(1), člena 100(2), člena 173(3), členov 175 in 188, člena 192(1), člena 194(2) in člena 195(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu s Sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 10. oktobra 2007 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo z dne 10. oktobra 2007 (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo Komisije) je glavni cilj celostne pomorske politike Unije (v nadaljnjem besedilu: CPP) oblikovati in izvajati celostno, usklajeno, koherentno, pregledno in trajnostno sprejemanje odločitev v zvezi z oceani, morji ter obalnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami in pomorskimi sektorji.
(2)
Komisija je v akcijskem načrtu, ki je priložen Sporočilu Komisije, določila številne ukrepe, ki jih predlaga kot prvo fazo pri izvajanju nove CPP za Unijo.
(3)
V poročilu o napredku Komisije o celostni pomorski politiki EU z dne 15. oktobra 2009, so povzeti glavni dosedanji dosežki na področju CPP do tega datuma, začrtana pa je tudi pot za njegovo naslednjo izvedbeno fazo.
(4)
Svet je v sklepih z dne 16. novembra 2009 o celostni pomorski politiki poudaril pomen financiranja za nadaljnje oblikovanje in izvajanje CPP ter Komisijo pozval, da v okviru veljavne finančne perspektive predloži potrebne predloge za financiranje ukrepov celostne pomorske politike, ki bi začeli veljati do leta 2011.
(5)
Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 21. oktobra 2010 o celostni pomorski politiki (CPP) - ocena dosedanjega napredka in novi izzivi izrecno podprl namero, ki jo je izrazila Komisija, da v „naslednjih dveh letih financira CPP s 50 milijoni EUR, da bi gradila na predhodnih projektih na področju politike, upravljanja, trajnosti in nadzora“.
(6)
V finančnem okviru za CPP, določenem v tej uredbi, je upoštevan tako sedanji gospodarski upad kot dejstvo, da je to prvi operativni program, ki je posebej namenjen izvajanju CPP.
(7)
Potrebno je nadaljnje financiranje EU, da bi Unija lahko izvajala in nadalje oblikovala CPP v skladu z Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (4) ter sledila krovnim ciljem, kot so določeni v Sporočilu Komisije in potrjeni v poročilu o napredku oktobra 2009, Svet pa jih je potrdil v svojih sklepih z dne 16. novembra 2009.
(8)
Ker vse prednostne naloge in cilji CPP niso zajeti v obstoječih instrumentih Unije, kot so Kohezijski sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski sklad za ribištvo, sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, instrument za predpristopno pomoč ter Evropski instrument sosedstva in partnerstva, je zato treba sprejeti program za podporo nadaljnjemu oblikovanju CPP (v nadaljevanjem besedilu: Program).
(9)
Brez poseganja v prihodnja pogajanja o večletnem finančnem okviru po letu 2013 bodo morala biti na voljo zadostna sredstva, ki bodo omogočila oblikovanje in dosego ciljev CPP, ne da bi pri tem posegali v sredstva, namenjena za druge politike, in pri tem krepila trajnostni razvoj pomorskih regij Unije, vključno z otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami. Zato velja, da je treba CPP vključiti v večletni finančni okvir po letu 2013. Poleg tega bi se po potrebi moral oblikovati predlog, da se Program podaljša tudi za obdobje po letu 2013, skupaj s predlogom, ki določa ustrezen finančni okvir.
(10)
Razvoj pomorskih zadev prek finančne pomoči za ukrepe CPP bo znatno vplival na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo.
(11)
Financiranje Unije bi moralo biti usmerjeno v preučevanje ukrepov, namenjenih spodbujanju strateških ciljev CPP, ob ustreznem upoštevanju njihovih skupnih učinkov na podlagi ekosistemskega pristopa, trajnostne „modre“ gospodarske rasti, zaposlovanja, inovativnosti in konkurenčnosti v obalnih, otoških in najbolj oddaljenih regijah ter spodbujanja mednarodne razsežnosti CPP.
(12)
Strateški cilji CPP vključujejo celostno pomorsko upravljanje na vseh ravneh; nadaljnji razvoj in izvajanje integriranih strategij morskega bazena, ki bodo prilagojene posebnim potrebam različnih morskih bazenov v Evropi; nadaljnji razvoj medsektorskih orodij za integrirano politiko odločanja z namenom izboljšanja sinergij ter usklajevanja med obstoječimi politikami in instrumenti, vključno z izmenjavo s pomorstvom povezanih podatkov in znanja; tesnejše sodelovanje zainteresiranih strani v programih celostnega pomorskega upravljanja; zaščito in trajnostno uporabo morskih in obalnih virov ter opredelitev meja trajnosti človekovih dejavnosti in zaščite morskega in obalnega okolja ter biotske raznovrstnosti s pomočjo Okvirne direktive o morski strategiji (5), ki je okoljski steber CPP, in Okvirne direktive na področju vodne politike (6).
(13)
Pomembno je, da je Program dobro usklajen z drugimi politikami Unije, ki imajo lahko pomorsko razsežnost, zlasti s strukturnimi skladi, vseevropskim prometnim omrežjem, skupno ribiško politiko, turizmom, okoljem in podnebnimi spremembami, okvirnim programom za raziskave in razvoj ter energetsko politiko.
(14)
Da bi zagotovili skladnost med različnimi vidiki Programa, bi bilo treba določiti njegove splošne cilje. Za vsak splošni cilj bi bilo treba zastaviti podrobnejše operativne cilje. Porazdelitev sredstev med splošnimi cilji za obdobje 2011-2013 je navedena v Prilogi. Ta porazdelitev omogoča prožno povečanje oziroma zmanjšanje splošnih finančnih dodelitev posameznemu cilju, ne da bi pri tem presegli splošni finančni okvir.
(15)
Financiranje Unije bi moralo omogočati podporo razvoju povezovanja pomorskega nadzora v skladu z Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 in sklepi Sveta z dne 17. novembra 2009 o povezovanju pomorskega nadzora, ob upoštevanju načrta za vzpostavitev skupnega okolja za izmenjavo informacij na pomorskem področju EU. To namensko financiranje bi zato moralo biti omejeno na razvoj decentraliziranega sistema izmenjave informacij, namreč ukrepov, vključno s programsko opremo, da se okrepi povezava med nadzornimi sistemi. Program bi moral upoštevati rezultate drugih projektov v zvezi z decentraliziranim sistemom za pomorski nadzor.
(16)
Izvajanje Programa v tretjih državah bi moralo prispevati k oblikovanju ciljev države upravičenke in biti skladno z drugimi instrumenti Unije na področju sodelovanja, vključno s cilji in prednostnimi nalogami ustreznih politik Unije, ustreznih določb pravnega reda Unije ter ustreznih mednarodnih konvencij.
(17)
Program bi moral dopolnjevati in biti skladen z obstoječimi in prihodnjimi finančnimi instrumenti, ki so jih zagotovile Unija in države članice na nacionalni in podnacionalni ravni za spodbujanje varovanja in trajnostnega izkoriščanja oceanov, morij in obal ter za pomoč pri krepitvi učinkovitejšega sodelovanja med državami članicami ter njihovimi obalnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami, in ob upoštevanju prednostnih nalog ter napredka nacionalnih in lokalnih projektov.
(18)
Ukrepi, predvideni v Programu, bi morali dopolnjevati druge ukrepe Unije, da se zagotovi skladno izvajanje pravnih aktov Unije na področju zadevnih sektorskih politik in izogne podvajanju.
(19)
Prav tako je treba določiti pravila za načrtovanje ukrepov in upravičenosti izdatkov, višino finančne pomoči Unije in glavne pogoje, pod katerimi bi ta morala biti zagotovljena, ter splošni poračun Programa.
(20)
Program bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7), (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba) in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8).
(21)
Ta uredba določa finančni okvir večletnega programa, na katerega se lahko proračunski organ med letnim proračunskim postopkom v prvi vrsti sklicuje, in sicer v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (9).
(22)
Da se Komisiji olajša spremljanje izvajanja te uredbe, bi bilo treba omogočiti financiranje odhodkov, nastalih s spremljanjem, preverjanji in ocenjevanjem.
(23)
Letne programe dela za izvajanje Programa bi morala Komisija sprejeti v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (10).
(24)
Pri financiranju ukrepov na podlagi te uredbe je treba zaščititi finančne interese Unije z uporabo Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (11), Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (12), ter Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (13).
(25)
Da se zagotovi učinkovitost financiranja Unije, bi bilo treba dejavnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, redno ocenjevati.
(26)
Razume se, da za nobenega od ukrepov, predvidenih v okviru Programa, ni potrebna uporaba dodatne pravne podlage.
(27)
Ker ciljev te uredbe države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje zaradi obsega in učinkov ukrepov, ki bodo financirani v okviru Programa, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja
Ta uredba ustanavlja Program za podporo ukrepom, namenjenim spodbujanju nadaljnjega oblikovanja in izvajanja celostne pomorske politike Unije (v nadaljnjem besedilu: Program).
Celostna pomorska politika Unije (v nadaljnjem besedilu: CPP) spodbuja usklajen in dosleden proces odločanja, da kar najbolj okrepi trajnostni razvoj, gospodarsko rast ter socialno kohezijo v državah članicah, zlasti z ozirom na obalne, otoške in najbolj oddaljene regije Unije, ter pomorskih sektorjev prek skladnih pomorskih politik ter ustreznim mednarodnim sodelovanjem.
Program podpira trajnostno rabo morij in oceanov ter širitev znanstvenih spoznanj.
Člen 2
Splošni cilji
Splošni cilji Programa so:
(a)
spodbujati oblikovanje in izvajanje celostnega upravljanja pomorskih in obalnih zadev;
(b)
prispevati k oblikovanju medsektorskih instrumentov, zlasti za pomorsko prostorsko načrtovanje, skupno okolje za izmenjavo informacij in morsko znanje o oceanih, morjih in obalnih regijah, ki mejijo na Unijo, za razvijanje sinergij ter za spodbujanje pomorskih in obalnih politik, zlasti na področju gospodarskega razvoja, zaposlovanja, varstva okolja, raziskav, pomorske varnosti, energije ter razvoja zelenih pomorskih tehnologij, ob upoštevanju in na podlagi obstoječih orodij in pobud;
(c)
spodbujati varstvo morskega okolja, zlasti njegove biotske raznovrstnosti, ter trajnostno izkoriščanje morskih in obalnih virov ter nadalje opredeliti trajnostne meje človekovih dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje, zlasti v okviru Direktive 2008/56/ES (Okvirna direktiva o morski strategiji);
(d)
spodbujati oblikovanje in izvajanje strategij za morske bazene;
(e)
izboljšati in okrepiti zunanje sodelovanje in usklajevanje v zvezi s cilji CPP na podlagi spodbujanja razprave na mednarodnih forumih; v zvezi s tem se tretje države spodbudi, da ratificirajo in izvajajo Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS);
(f)
podpirati trajnostno gospodarsko rast, zaposlovanje, inovacije in nove tehnologije v pomorskih sektorjih ter obalnih, otoških in najbolj oddaljenih regijah Unije.
Člen 3
Operativni cilji
1. Program v okviru cilja iz člena 2(a) (celostno pomorsko upravljanje):
(a)
podpira ukrepe za spodbujanje držav članic in regij EU k oblikovanju, uvedbi ali izvajanju celostnega pomorskega upravljanja;
(b)
spodbuja platforme in omrežja medsektorskega sodelovanja, ki vključujejo predstavnike javnih organov, regionalnih in lokalnih organov, industrije, zainteresiranih strani na področju raziskav, državljanov, organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev;
(c)
krepi razpoznavnost in ozaveščenost javnih organov, zasebnega sektorja in splošne javnosti glede celostnega pristopa k pomorskim zadevam.
2. Program v okviru cilja iz člena 2(b) (medsektorski instrumenti) spodbuja oblikovanje:
(a)
skupnega okolja za izmenjavo informacij na pomorskem področju Unije, ki spodbuja medsektorske in čezmejne izmenjave informacij o nadzoru, ki med seboj povezujejo vse uporabniške skupnosti, v skladu z načeli celostnega pomorskega nadzora, da se utrdi varno in trajnostno izkoriščanje pomorskega prostora, ob upoštevanju ustreznih dosežkov sektorskih politik, kar zadeva nadzor, pri čemer se ustrezno prispeva k potrebnemu nadaljnjemu razvoju teh politik;
(b)
pomorskega prostorskega načrtovanja in celostnega upravljanja obalnega pasu, ki sta pomembni orodji za trajnostni razvoj morskih območij in obalnih regij ter prispevata k ciljem upravljanja na podlagi ekosistemskega pristopa in razvoja povezav med kopnim in morjem, kot tudi olajšujeta sodelovanje držav članic, na primer v zvezi z razvojem poskusnih in drugih ukrepov, ki združujejo proizvodnjo obnovljive energije in ribogojstvo;
(c)
obsežne in javno dostopne visokokakovostne zbirke morskih podatkov in znanja, ki olajšuje izmenjavo, ponovno uporabo in razširjanje teh podatkov in znanja med različne skupine uporabnikov z uporabo obstoječih podatkov, izogibajoč se podvajanju baz podatkov; v ta namen se kar najbolje uporabijo že obstoječi programi Unije in držav članic, vključno z INSPIRE (14) in GMES (15).
3. Program v okviru cilja iz člena 2(c) (zaščita morskega okolja):
(a)
podpira varstvo in ohranitev morskega in obalnega okolja ter preprečuje in zmanjšuje vnose v morsko okolje, vključno z morskimi odpadki, s čimer bi postopno odpravili onesnaževanje;
(b)
prispeva k zdravju, biotski raznovrstnosti ter odpornosti morskega in obalnega ekosistema;
(c)
olajšuje usklajevanje med državami članicami in drugimi akterji pri izvajanju ekosistemskega pristopa k upravljanju človeških dejavnosti in previdnostnega načela;
(d)
pospešuje oblikovanje metod in standardov;
(e)
spodbuja ukrepe za blažitev učinkov podnebnih sprememb na morsko, obalno in otoško okolje ter prilagajanje nanje, s posebnim poudarkom na tistih območjih, ki so glede tega najbolj ranljiva;
(f)
podpira razvoj strateških pristopov k raziskavam, da bi se ocenilo trenutno stanje ekosistemov in s tem zagotovila osnova za upravljanje na podlagi ekosistemskega pristopa ter načrtovanje na regionalni in nacionalni ravni.
4. Program v skladu s ciljem iz člena 2(d) (strategije za morske bazene):
(a)
podpira oblikovanje in izvajanje celostnih strategij za morske bazene ob upoštevanju uravnoteženega pristopa za vse morske bazene ter posebnosti morskih in podmorskih bazenov in po potrebi ustreznih makroregionalnih strategij, zlasti tistih, v katerih je izmenjava informacij in izkušenj med državami že vzpostavljena ter v katerih obstajajo operativne mednacionalne strukture;
(b)
spodbuja in olajšuje izkoriščanje sinergij med nacionalnimi in regionalnimi ravnmi ter ravnijo Unije, izmenjavo informacij, vključno z metodami in standardi, ter izmenjavo najboljših praks na področju pomorske politike, vključno z upravljanjem in sektorskimi politikami, ki vplivajo na regionalna morja in obalne regije.
5. Program v okviru cilja iz člena 2(e) (mednarodna dimenzija):
(a)
si v tesnem sodelovanju z državami članicami še naprej prizadeva za celovit pristop s tretjimi državami in akterji v tretjih državah, ki si delijo morski bazen z državami članicami Unije, vključno z ratifikacijo in izvajanjem UNCLOS;
(b)
spodbuja dialog s tretjimi državami ob upoštevanju UNCLOS in zadevnih obstoječih mednarodnih konvencij na podlagi UNCLOS;
(c)
spodbuja izmenjavo najboljših praks, ki dopolnjujejo sedanje pobude, pri tem pa upošteva razvoj regionalnih strategij na podregionalni ravni.
Ta operativni cilj se izvaja v skladu z instrumenti sodelovanja Unije, pri čemer se upoštevajo cilji nacionalnih in regionalnih razvojnih strategij.
6. Program v skladu s ciljem iz člena 2(f) (rast, zaposlovanje in inovacije):
(a)
spodbuja pobude za rast in zaposlovanje v pomorskih sektorjih ter v obalnih in otoških regijah;
(b)
spodbuja usposabljanje, izobraževanje in poklicne možnosti v pomorskih poklicih;
(c)
spodbuja razvoj zelenih tehnologij, morske vire obnovljive energije, zelene pomorske prevoze in pomorske prevoze na kratkih razdaljah;
(d)
spodbuja razvoj obalnega, pomorskega in otoškega turizma.
Člen 4
Upravičeni ukrepi
V okviru Programa se lahko odobri finančna pomoč za naslednje vrste ukrepov v skladu s cilji iz členov 2 in 3:
(a)
projekte, vključno s testnimi projekti; študije; programe sodelovanja na področju raziskav ter operativne programe sodelovanja, vključno s programi izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter prekvalifikacij;
(b)
obveščanje javnosti in izmenjavo najboljših praks, spodbujanje ozaveščenosti in s tem povezane komunikacijske dejavnosti in dejavnosti razširjanja informacij, vključno z oglaševalskimi kampanjami in prireditvami ter vzpostavljanje in vzdrževanje spletnih mest ter ustreznih socialnih omrežij in podatkovnih baz;
(c)
konference, seminarje, delavnice in forume za zainteresirane strani;
(d)
zbiranje, spremljanje in vizualizacija ter zagotavljanje javnega dostopa do znatne količine podatkov, najboljših praks in podatkovnih zbirk o regionalnih projektih, ki jih financira Unija, po potrebi tudi prek sekretariata, ustanovljenega za opravljanje ene ali več teh nalog, ki bodo omogočile sprejetje skupnih enotnih standardov za zbiranje in obdelavo podatkov;
(e)
ukrepe v zvezi z medsektorskimi instrumenti, vključno s testnimi projekti.
Člen 5
Vrsta finančne intervencije
1. Finančna pomoč Unije se lahko odobri v naslednjih pravnih oblikah:
(a)
nepovratnih sredstev, za katere najvišja stopnja sofinanciranja Unije na posamezen ukrep znaša 80 %;
(b)
pogodb o izvedbi javnega naročila:
(c)
upravnih dogovorov s Skupnim raziskovalnim središčem.
2. V okviru Programa se lahko dodelijo tako nepovratna sredstva za ukrepe kot tudi nepovratna sredstva za poslovanje. Če v Finančni uredbi ni določeno drugače, se upravičenci do nepovratnih sredstev ali pogodb o izvedbi javnega naročila izberejo z razpisom za zbiranje predlogov ali povabilom k oddaji ponudb.
Člen 6
Upravičenci
1. Finančna pomoč v okviru Programa se lahko prednostno odobri fizičnim ali pravnim osebam zasebnega ali javnega prava katere koli države članice ali prava Unije.
2. V Programu lahko sodelujejo tudi tretje države, zainteresirane strani iz tretjih držav, ki si delijo morski bazen z državami članicami Unije, ter mednarodne organizacije ali organi, ki si prizadevajo za dosego enega ali več splošnih in operativnih ciljev iz členov 2 in 3. V teh ukrepih morajo vedno sodelovati udeleženci iz Unije.
3. Upravičenost za sodelovanje v postopku se določi v ustreznih razpisih za zbiranje predlogov ali povabilih k oddaji ponudb.
Člen 7
Načela izvajanja
1. Ukrepi, financirani v okviru Programa, niso upravičeni do prejema pomoči iz drugih finančnih instrumentov Unije. Treba si je prizadevati za sinergije in dopolnjevanje z drugimi instrumenti Unije. Ukrepi v okviru Programa so dopolnilo izvajanju ustreznih sektorskih politik.
2. Komisija zagotovi, da ji kandidati za finančno pomoč v okviru Programa in upravičenci do take pomoči posredujejo celovite informacije o financiranju teh ukrepov. Finančna pomoč iz programa bo zagotovljena zgolj, kadar drugi viri financiranja Unije niso na voljo.
3. Ukrepi, ki jih podpira Program, ustrezajo ciljem in politikam Unije za obdobji do leta 2020 in leta 2050. Vse države članice, pomorski sektorji ter obalne, otoške in najbolj oddaljene regije bodo imeli koristi od Programa, ustvarila pa se bo tudi resnična evropska dodana vrednost. Pri financiranju ukrepov v različnih morskih bazenih bo cilj zagotoviti ustrezno regionalno ravnovesje.
4. Ukrepi, ki jih podpira Program, spodbujajo in krepijo dialog, sodelovanje ter usklajevanje z državami članicami, regijami EU, zainteresiranimi stranmi, državljani, organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji ter med njimi, ob hkratnem zagotavljanju popolne preglednosti.
5. Ukrepi, ki jih podpira Program, omogočajo lažje izkoriščanje sinergij, izmenjavo informacij, metod, standardov in najboljše prakse.
6. Pri izvajanju Programa se spoštujeta načeli dobrega upravljanja in preglednosti postopkov, Program pa si prizadeva prispevati k preglednosti in dobremu upravljanju v vseh povezanih sektorskih politikah na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni.
Člen 8
Izvedbeni postopki
1. Komisija izvaja Program v skladu s Finančno uredbo.
2. Komisija za izvajanje Programa v skladu z njegovimi cilji iz členov 2 in 3 sprejme letne programe dela v skladu s postopkom iz člena 14(2).
Člen 9
Proračunska sredstva
1. Finančni okvir za izvajanje Programa za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2013 obsega 40 000 000 EUR.
2. Proračunska sredstva, ki so dodeljena Programu se vključijo v letna odobrena sredstva splošnega proračuna Unije. Proračunski organ odobri letna odobrena sredstva v mejah finančnega okvira.
3. Porazdelitev sredstev za splošne cilje iz člena 2 je navedena v Prilogi.
Člen 10
Tehnična pomoč
1. Do 1 % finančnega okvira iz člena 9 lahko zajema tudi nujne odhodke, nastale s pripravljalnimi ukrepi, spremljanjem, nadzorom, revizijo ali ocenjevanjem, ki so neposredno potrebni za uspešno in učinkovito izvajanje upravičenih ukrepov iz te uredbe ter doseganje njenih ciljev.
2. Dejavnosti iz odstavka 1 lahko obsegajo študije, sestanke strokovnjakov, odhodke za informacijska orodja, sisteme in omrežja ter kakršno koli drugo tehnično, znanstveno in upravo pomoč kot tudi strokovno znanje in izkušnje, ki jih Komisija potrebuje za izvajanje te uredbe.
Člen 11
Spremljanje
1. Vsak upravičenec do finančne pomoči Komisiji predloži tehnična in finančna poročila o napredku pri dejavnostih, ki se financirajo v okviru Programa. V treh mesecih po koncu vsakega projekta se predloži tudi končno poročilo.
2. Ne glede na revizije, ki jih opravlja Računsko sodišče v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi revizijskimi organi ali službami na podlagi člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in ne glede na kakršne koli preglede v skladu s členom 322(1)(b) PDEU uradniki in drugo osebje Komisije izvajajo preglede na kraju samem, vključno z vzorčnimi pregledi projektov in drugih ukrepov, ki se financirajo v okviru Programa, ter zlasti preverjajo skladnost s cilji programa in upravičenost ukrepov, kot je določeno v členih 2, 3 in 4 te uredbe.
3. Pogodbe in sporazumi, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe zlasti o finančnem in siceršnjem nadzoru, ki ga izvaja Komisija ali kateri koli predstavnik, ki ga za to pooblasti Komisija, ter o revizijah, ki jih opravi Računsko sodišče, po potrebi na kraju samem.
4. Vsak upravičenec do finančne pomoči hrani za Komisijo v obdobju petih let po zadnjem plačilu v zvezi s projektom vso dokazno dokumentacijo v zvezi z odhodki, nastalimi s tem projektom.
5. Na podlagi rezultatov poročil in vzorčnih pregledov iz odstavkov 1 in 2 Komisija po potrebi prilagodi višino prvotno odobrene finančne pomoči ali pogoje za njeno odobritev ter časovni razpored plačil.
6. Komisija preveri, ali se ukrepi, financirani v okviru Programa, izvajajo ustrezno ter ali so skladni z ukrepi v okviru drugih sektorskih politik in instrumentov ter v skladu s to uredbo in Finančno uredbo.
Člen 12
Zaščita finančnih interesov Unije
1. Komisija zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, financiranih v okviru Programa, finančni interesi Unije zaščiteni s:
(a)
preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji ali kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim;
(b)
učinkovitimi pregledi;
(c)
izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter
(d)
uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni v primeru odkritja nepravilnosti.
2. Za namene odstavka 1 Komisija deluje v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2988/95, Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo (ES) št. 1073/1999.
3. Če Komisija ugotovi nepravilnosti, vključno z neupoštevanjem te uredbe ali posameznega sklepa, pogodbe ali sporazuma o odobritvi finančne pomoči, ali če je očitno, da je bila narava ukrepa spremenjena brez odobritve Komisije ali da sprememba nasprotuje pogojem za izvedbo ukrepa, lahko Komisija zmanjša, ustavi izplačilo ali zahteva vračilo odobrenega zneska finančne pomoči za ukrep.
4. Če upravičenec ne upošteva rokov ali če napredek, dosežen pri izvajanju ukrepa, le delno upraviči odobreno finančno pomoč, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku predloži svoje pripombe. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, lahko Komisija preostalo finančno pomoč ukine in zahteva vračilo že izplačanih zneskov.
5. Vsako neupravičeno izplačilo se vrne Komisiji. Vsem zneskom, ki niso bili vrnjeni pravočasno, se v skladu s pogoji iz Finančne uredbe prištejejo obresti.
6. V tem členu „nepravilnost“ pomeni vsako kršitev določb prava Unije ali vsako kršitev pogodbene obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve gospodarskega subjekta in ki z neupravičenim odhodkom povzroči ali bi lahko povzročila škodo splošnemu proračunu Evropske unije ali proračunom, ki jih upravlja Unija.
Člen 13
Poročanje, ocenjevanje in podaljšanje
1. Komisija Evropski parlament in Svet redno in sproti obvešča o svojem delu.
2. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži:
(a)
poročilo o napredku najpozneje do 31. decembra 2012; poročilo o napredku vključuje oceno učinka Programa na druge politike Unije;
(b)
poročilo o naknadnem ocenjevanju najpozneje do 31. decembra 2014.
3. Komisija po potrebi poda zakonodajni predlog za podaljšanje Programa z ustreznim finančnim okvirom po letu 2013.
Člen 14
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 15
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 30. novembra 2011