ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. května 2012,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.
(8)
Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(9)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(10)
V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);
b)
režim předběžného povolení (PP);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP);
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ);
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(11)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(12)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.
3.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
3.2.1 Obecně
(15)
Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009-2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(16)
V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(17)
Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
3.2.2 Podání společnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.
(19)
Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.
(20)
Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.
(21)
Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.
3.2.3 Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací
(22)
Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.
(23)
Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(24)
K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.
3.2.4 Jiné otázky týkající se subvencování
(26)
Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Předběžné poznámky a spotřeba v Unii
(28)
Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země
(29)
Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.
(30)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(32)
Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.
(33)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.
(35)
Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.
(36)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(37)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Růst
(38)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Zaměstnanost
(39)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.5 Průměrné ceny jednotky v Unii
(40)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(41)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.7 Stav zásob
(42)
Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
(43)
Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.8 Rozsah rozpětí subvencí
(45)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.3.9 Závěr ohledně újmy
(46)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(47)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
(48)
Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2 Účinek subvencovaného dovozu
(49)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(50)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.
(51)
Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.
6.3 Účinky jiných činitelů
6.3.1 Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.
(53)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.
6.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.3 Hospodářská krize
(55)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(56)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(57)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(58)
S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.
(59)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ
(60)
Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.
(61)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. května 2012.
SKLEP KOMISIJE
z dne 23. maja 2012
o ustavitvi protisubvencijskega postopka za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije
(2012/278/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 14 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Začasni ukrepi
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je z Uredbo (EU) št. 115/2012 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije („Indija“ ali „zadevna država“).
(2)
Postopek se je začel 13. maja 2011 (3) na podlagi pritožbe, ki jo je 31. marca 2011 vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente - EIFI („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov v Uniji.
(3)
Kot navaja uvodna izjava 21 začasne uredbe, je preiskava subvencije in škode zajemala obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca OP („obravnavano obdobje“).
1.2 Nadaljnji postopek
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih izravnalnih ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.
(5)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.
(6)
Nato so bile vse strani obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo ustaviti protisubvencijski postopek za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in sprostiti zneske, zavarovane z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k temu dokončnemu razkritju.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(7)
Po dokončnem razkritju je ena stran ponovila svoje pripombe v zvezi z opredelitvijo zadevnega izdelka in podobnega izdelka iz uvodnih izjav 22 in 23 začasne uredbe ter trdila, da bi morale biti nekatere vrste izdelka izključene iz obsega izdelka v tej preiskavi.
(8)
Vendar pa je preiskava potrdila, da opredelitev zadevnega izdelka in podobnega izdelka zajema različne vrste izdelkov, ki imajo enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter končno uporabo in zato spadajo v isto kategorijo izdelkov. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(9)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se uvodni izjavi 22 in 23 začasne uredbe potrdita.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1 Uvod
(10)
V uvodni izjavi 24 začasne uredbe so navedene naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodelitev subvencij:
(a)
Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme) („shema DEPBS“);
(b)
Shema za vnaprejšnje odobritve (Advance Authorization Scheme) („shema AAS“);
(c)
Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme) („shema EPCGS“);
(d)
Shema izvozno usmerjenih obratov (Export Oriented Units Scheme) („shema EOUS“);
(e)
Shema usmeritve v izdelek (Focus Product Scheme) („shema FPS“);
(f)
Shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme) („shema ECS“);
(g)
Shema oprostitve dajatve za elektriko (Electricity Duty Exemption).
(11)
Industrija Unije je podvomila, da je Komisija upoštevala več shem subvencioniranja, in je zato menila, da so bile subvencije, za katere je bilo ugotovljeno, da so jih prejeli indijski proizvajalci, ocenjene prenizko.
(12)
V odgovor na to je treba opozoriti, da je pritožba vsebovala veliko število nacionalnih in lokalnih shem subvencioniranja, ki so bile vključene v vprašalnik za proizvajalce izvoznike in jih je Komisija preučila. Vendar je bilo samo za sheme iz uvodne izjave 10 ugotovljeno, da so preiskani proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec, prejeli subvencije.
(13)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 24 do 27 začasne uredbe potrdijo.
(14)
Komisija ni prejela pripomb k ugotovitvam v zvezi s shemo FPS in shemo oprostitve dajatve za elektriko. V zvezi s shemami DEPBS, AAS, EPCGS in ECS so sodelujoči proizvajalci izvozniki predložili podrobne pripombe. Večina teh pripomb se je nanašala na izračun zneska subvencij in na podlagi nekaterih pripomb so se navedeni izračuni nekoliko prilagodili. Vendar take pripombe niso vplivale na splošne ugotovitve o teh shemah, zato se splošne ugotovitve potrdijo. Predložene so bile tudi pripombe v zvezi s shemo EOUS. Glede na učinke pripomb v zvezi s shemo EOUS, kot so povzeti v uvodnih izjavah 13 do 19, drugih predloženih pripomb k štirim navedenim shemam ni treba ponovno podrobno navesti.
3.2 Shema izvozno usmerjenih obratov (EOUS)
3.2.1 Splošno
(15)
Treba je opomniti, da je, kot je navedeno tudi v oddelku 3.5 začasne uredbe, ključna obveznost izvozno usmerjenega obrata, kot je določeno v dokumentu o zunanjetrgovinski politiki 2009-2014, doseči neto devizni zaslužek, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoženega blaga. Načeloma so lahko v shemo EOUS vključena vsa podjetja, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga ali storitev. Zato so družbe s statusom izvozno usmerjenega obrata upravičene do številnih koncesij, navedenih v uvodni izjavi 71 začasne uredbe. Te koncesije so finančni prispevki indijske vlade v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe in prinašajo ugodnosti izvozno usmerjenim obratom. Zakonsko so odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične, proti njim pa se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega odstavka člena 4(4) osnovne uredbe.
(16)
V začasni uredbi je bilo navedeno, da se shema EOUS ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomesten sistem povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ni usklajena s strogimi pravili iz točk (h) in (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Dejansko ni bilo potrjeno, da ima indijska vlada vzpostavljen sistem ali postopek preverjanja za ugotavljanje, ali in v kakšnem obsegu so bile brez dajatve in/ali prometnega davka nabavljene surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru nadomestnih shem povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Cilj vzpostavljenega sistema preverjanja je spremljanje obveznosti neto deviznih zaslužkov in ne potrošnje uvoza v zvezi s proizvodnjo izvoznega blaga.
(17)
Po začasnem razkritju ni bilo več vsebinskih pripomb glede zgoraj opisane narave sheme EOUS, zlasti glede odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja in možnosti za uvedbo izravnalnih ukrepov. Zato se zaključki o EOUS, kot so povzeti v uvodnih izjavah 78 do 81 začasne uredbe, potrdijo.
3.2.2 Stališče družbe Viraj Profiles Limited
(18)
Edina vzorčena stran s statusom izvozno usmerjenega obrata je bila družba Viraj Profiles Limited („Viraj“). Ugotovljena stopnja subvencije EOU za tega proizvajalca v začasni fazi je bila 2,73 % od skupne stopnje subvencije v višini 3,2 %. Viraj je predstavljal 87 % obsega indijskega izvoza v Unijo.
(19)
Kot že omenjeno v uvodni izjavi 77 začasne uredbe, je Viraj predložil podrobne pripombe na shemo. Zadevni proizvajalec izvoznik je trdil, da subvencija, izračunana po shemi, ne bi bila v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, po kateri višina izravnalne dajatve ne sme presegati zneska subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ki jih je družba dejansko prejela. Trdil je, da bi bila zato splošna stopnja subvencije za družbo manj kakor 2 %, tj. de minimis. Družba je v podporo svoji trditvi predložila podrobne računovodske podatke.
(20)
Trditev je bila ustrezno analizirana. Podrobni računovodski podatki, ki jih je predložil Viraj, so bili združeni z računovodskimi podatki, preverjenimi med preveritvenim obiskom, in pokazalo se je, da so bile ugodnosti, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep in ki jih je prejela družba v obdobju preiskave, v resnici precenjene. Zato je bila izravnalna dajatev za Viraj ustrezno preračunana.
(21)
Posledično se je preračunala stopnja subvencije po shemi EOUS, ki je dokončno določena na 0,44 %. Vključno s stopnjami subvencije, določenimi za shemi EPCGS (preračunana na 0,05 %), ECS (preračunana na 0,12 %) in shemo oprostitve dajatve za elektriko (0,09 %), je bila skupna stopnja subvencije, ki jo je prejel Viraj, dokončno določena na 0,7 %, torej pod prag de minimis.
3.2.3 Pripombe industrije Unije k dokončnemu razkritju
(22)
Po dokončnem razkritju je industrija Unije predložila pripombe, da so preračunane vrednosti v zvezi z ugodnostmi po shemi EUOS, ki jih je prejel Viraj, neutemeljene in nepravilne. Trdila je, da je bila analiza Komisije nepopolna, da ni bila v skladu z običajnim načinom uvedbe izravnalnih ukrepov proti tej shemi in da ni upoštevala drugih možnih scenarijev, po katerih bi Viraj lahko proti pravilom odprodal uvoz, oproščen dajatve. Poleg tega je industrija Unije trdila, da je dejstvo, da je Viraj pozno predložil pripombe k začasnemu razkritju, ki niso zaupne, resno poseglo v pravico industrije Unije do obrambe.
(23)
V zvezi s preračunano stopnjo subvencije za Viraj je treba pojasniti, da je ta proizvajalec izvoznik dokazal, da je določena začasna izravnalna dajatev presegala znesek dejansko prejetih subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Družba je dokazala, da je bil znesek morebitnih opuščenih dajatev začasno precenjen in da ga je bilo zato treba pri končnem izračunu popraviti. Uvedba izravnalnih ukrepov proti nekaterim finančnim prispevkom, za katere je jasno in nedvoumno, da Viraju ne prinašajo ugodnosti, bi bila v nasprotju z določbami člena 3 osnovne uredbe. Kljub temu pa se šteje, da je pri nekaterih transakcijah shema zadevni družbi dodelila posebne subvencije, proti katerim bi bilo treba uvesti izravnalne ukrepe. Ta pristop je zato v celoti skladen z načinom uvedbe izravnalnih ukrepov proti shemi, ki so ga institucije uporabljale v preteklosti. Sprememba stopnje subvencije po shemi EOUS je zato povsem v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe.
(24)
Glede domnevnega kršenja pravice industrije Unije do obrambe je treba upoštevati, da so bile pripombe družbe Viraj o izračunu subvencije po shemi EOUS vključene tudi v dva javna dokumenta, predložena pred uvedbo začasnih ukrepov, in dva poznejša dokumenta. Prvi in ključni dokument v zvezi s tem, na podlagi katerega je Komisija podrobno analizirala vprašanje in na koncu spremenila svoje stališče, je bil predložen decembra 2011 in je bil že omenjen v uvodni izjavi 77 začasne uredbe. Vsi navedeni dokumenti so bili nemudoma vključeni v dokumentacijo, ki je na vpogled zainteresiranim stranem. Pripombe družbe Viraj k začasnemu razkritju so samo povzele stališče iz prejšnjih predloženih dokumentov. Čeprav je Viraj javno različico svojih pripomb k začasnemu razkritju res predložil pozno, jo je Komisija nemudoma dala na razpolago industriji Unije, ki ji je bil odobren dodaten rok za predložitev pripomb.
(25)
Glede na navedene premisleke je bilo trditve industrije Unije treba zavrniti.
3.2.4 Druga vprašanja glede subvencije
(26)
Komisija je prejela tudi pripombe na izračun stopnje subvencije za sodelujoče nevzorčene proizvajalce izvoznike in preostale izračunane stopnje subvencije. Poleg tega je edini proizvajalec izvoznik, ki je zahteval individualno preiskavo, vztrajal, da se njegova zahteva obravnava. Vendar glede na sklepne ugotovitve na podlagi vzročne zveze v nadaljevanju o teh zadevah ni potrebno sprejeti končnega stališča.
4. INDUSTRIJA UNIJE
(27)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo in industrijo Unije, se uvodne izjave 120 do 123 začasne uredbe potrdijo.
5. ŠKODA
5.1 Uvodne opombe in potrošnja Unije
(28)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z uvodnimi opombami in potrošnjo Unije, se uvodne izjave 124 do 130 začasne uredbe potrdijo.
5.2 Uvoz iz zadevne države
(29)
Ena stran je trdila, da je začasna analiza razvoja cen uvoza iz Indije in nelojalnega nižanja cen na podlagi povprečnih cen zavajajoča, saj naj ne bi upoštevala sprememb ponudbe izdelka od leta do leta v obravnavanem obdobju.
(30)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da so podatki o cenah za posamezne vrste izdelka na voljo samo za OP, za katero so morali proizvajalci izvozniki in proizvajalci Unije v odgovoru na vprašalnik med drugim predložiti podroben popis transakcij. Brez podatkov za vrsto izdelka za druga leta v obravnavanem obdobju je zato smiselno analizo razvoja uvoznih cen mogoče opraviti le na podlagi povprečnih cen. Prav tako je treba poudariti, da zadevna stran ni predložila dokazov, ki bi razjasnili, zakaj naj bi bila analiza v zvezi z razvojem uvoznih cen zavajajoča. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(31)
Glede nelojalnega nižanja cen je treba opozoriti, da so se, kot je navedeno v uvodni izjavi 134 začasne uredbe, za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz Indije, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za obstoječe carine in stroške po uvozu.
(32)
Poleg tega je bila, kot je navedeno v uvodni izjavi 135 začasne uredbe, primerjava cen izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine. Zato je bila trditev te strani v zvezi z nelojalnim nižanjem cen zavrnjena.
(33)
Ker v zvezi z uvozom iz zadevne države ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 131 do 135 začasne uredbe potrdijo.
5.3 Gospodarski položaj industrije Unije
5.3.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(34)
Ena stran je trdila, da je bila analiza iz začasne uredbe v zvezi z zmanjšanjem proizvodnje industrije Unije zavajajoča in da je pri zmanjšanju obsega proizvodnje treba upoštevati neizkoriščeno zmogljivost industrije Unije, ki se je v obravnavanem obdobju prav tako zmanjšala.
(35)
Preiskava je pokazala, da padec v proizvodnji sovpada z zmanjšanjem prodaje in povečanjem zalog. Zaradi tega položaja so nekateri proizvajalci Unije zaprli nekaj svojih proizvodnih linij, kar pojasni zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti. Trditev te strani je bila zato zavrnjena.
(36)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti, se uvodni izjavi 137 in 138 začasne uredbe potrdita.
5.3.2 Obseg prodaje in tržni delež
(37)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z razvojem obsega prodaje in tržnega deleža industrije Unije, se uvodna izjava 139 začasne uredbe potrdi.
5.3.3 Rast
(38)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z rastjo, se uvodna izjava 140 začasne uredbe potrdi.
5.3.4 Zaposlovanje
(39)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z zaposlovanjem, se uvodni izjavi 141 in 142 začasne uredbe potrdita.
5.3.5 Povprečne cene na enoto v Uniji
(40)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s povprečnimi cenami na enoto v Uniji, se uvodni izjavi 143 in 144 začasne uredbe potrdita.
5.3.6 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(41)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s dobičkonosnostjo, denarnim tokom, naložbami, donosnostjo naložb in zmožnostjo zbiranja kapitala, se uvodne izjave 145 do 148 začasne uredbe potrdijo.
5.3.7 Zaloge
(42)
Ena stran je zahtevala, da Komisija namesto indeksiranih številk zagotovi dejanske podatke o razvoju ravni zalog v obravnavanem obdobju, saj naj zaradi indeksacije ne bi mogla dati učinkovitih pripomb ali oceniti ravni zalog kot odstotek od prodaje industrije Unije.
(43)
Zaradi zaupnosti, kot je razloženo v uvodni izjavi 127 začasne uredbe, je bilo treba nekatere mikro kazalnike, vključno z zalogami, izraziti z indeksi. Ne glede na to pa indeksacija končnih zalog v industriji Unije v preglednici 10 začasne uredbe omogoča ustrezno razumevanje razvoja zalog v obravnavanem obdobju. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(44)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z zalogami, se uvodna izjava 149 začasne uredbe potrdi.
5.3.8 Višina stopnje subvencije
(45)
Opomniti je treba, da za največjega indijskega proizvajalca izvoznika, ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, subvencije niso bile ugotovljene. Zato je subvencioniran uvoz predstavljal 13 % celotnega obsega zadevnega izdelka, izvoženega iz Indije v Unijo. Glede na obseg, tržni delež in cene subvencioniranega uvoza iz Indije se vpliv dejanskih stopenj subvencij na industrijo Unije lahko obravnava kot zanemarljiv.
5.3.9 Sklep o škodi
(46)
Preiskava je potrdila, da je večina kazalnikov škode v obravnavanem obdobju kazala padajoč trend. Zato se sklep iz uvodnih izjav 151 do 153 začasne uredbe, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(5) osnovne uredbe, potrdi.
6. VZROČNA ZVEZA
6.1 Uvod
(47)
V skladu s členom 8(5) in (6) osnovne uredbe se je preučilo, ali je subvencionirani uvoz s poreklom iz Indije industriji Unije povzročil takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko istočasno povzročali škodo industriji Unije, zato da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala subvencioniranemu uvozu.
(48)
Kakor je razloženo v uvodnih izjavah 18 do 21 zgoraj, je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja subvencije največjega indijskega proizvajalca izvoznika, ki predstavlja 87 % vsega indijskega izvoza v Unijo v OP, de minimis v smislu člena 14(5) osnovne uredbe, zato se za namen te preiskave šteje, da za tega proizvajalca izvoznika subvencije niso bile ugotovljene. Zato je bilo v OP subvencioniranega samo 13 % indijskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Tržni delež tega subvencioniranega uvoza v OP je bil 2 %.
6.2 Učinek subvencioniranega uvoza
(49)
Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju povečala za 9 %, obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 14 %, tržni delež pa je padel za 21 %.
(50)
V zvezi s cenami je bilo ugotovljeno, da so povprečne uvozne cene subvencioniranega uvoza nelojalno nižale povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Vendar pa so bile za približno 12 % višje od cen indijske družbe, za katero subvencije niso bile ugotovljene.
(51)
Na podlagi navedenega se šteje, da je omejeni obseg subvencioniranega uvoza iz Indije, pri katerem so bile cene višje od cen nesubvencioniranega uvoza, lahko imel le zelo omejeno vlogo, če sploh kakšno, pri poslabšanju škodljivih razmer industrije Unije.
6.3 Učinek drugih dejavnikov
6.3.1 Nesubvencioniran uvoz iz Indije
(52)
Celotni obseg uvoza iz Indije je v obravnavanem obdobju strmo narasel, in sicer za 65 %, s čimer se je tržni delež uvoza povečal z 12,1 % na 18,3 %. Vendar je, kot je pojasnjeno zgoraj, nesubvencioniran uvoz v OP predstavljal 87 % celotnega obsega indijskega uvoza, kar ustreza tržnemu deležu 15 % v primerjavi z 2-odstotnim tržnim deležem subvencioniranega uvoza iz Indije v istem obdobju.
(53)
Uvozne cene iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupaj 9 %, pri čemer so bile vseskozi nižje od uvoznih cen iz ostalega sveta in prodajnih cen industrije Unije. Vendar pa je treba omeniti, da so, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 50, povprečne cene nesubvencioniranega uvoza nelojalno nižale cene industrije Unije veliko bolj kot cene subvencioniranega uvoza.
6.3.2 Uvoz iz drugih tretjih držav
(54)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z uvozom iz drugih tretjih državi, se uvodne izjave 161 do 165 začasne uredbe potrdijo.
6.3.3 Gospodarska kriza
(55)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z vplivom gospodarske krize na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, se uvodne izjave 166 do 169 začasne uredbe potrdijo.
6.3.4 Izvoz vzorčene industrije Unije
(56)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z izvozom vzorčene industrije Unije, se uvodna izjava 170 začasne uredbe potrdi.
6.4 Sklep o vzročni zvezi
(57)
Zgoraj opisana analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež poceni uvoza s poreklom iz Indije v obravnavanem obdobju bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz nenehno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.
(58)
Glede na ugotovitev, da izvoz največjega indijskega proizvajalca izvoznika, ki je v OP predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo, ni bil subvencioniran, se šteje, da ni mogoče zadovoljivo utemeljiti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom, ki je predstavljal samo 13 % celotnega obsega izvoza iz Indije, in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Dejansko ni mogoče trditi, da je subvencionirani indijski izvoz glede na svoj omejen obseg in zelo omejen tržni delež (2 %) ter glede na dejstvo, da so bile njegove cene v povprečju 12 % višje od cen nesubvencioniranega uvoza, povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(59)
Analiza drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, vključno z nesubvencioniranim uvozom, uvozom iz drugih tretjih držav, gospodarsko krizo in izvozom vzorčene industrije Unije, je pokazala, da je na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, vplival nesubvencioniran uvoz iz Indije, ki je v OP predstavljal 87 % celotnega indijskega izvoza v Unijo in je potekal po znatno nižjih cenah kot subvencioniran uvoz.
7. USTAVITEV PROTISUBVENCIJSKEGA POSTOPKA
(60)
Ker ni znatne vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, se šteje, da izravnalni ukrepi niso potrebni, zato je treba ta protisubvencijski postopek ustaviti v skladu s členom 14(2) osnovne uredbe.
(61)
Pritožnik in vse druge zainteresirane strani so bili o tem ustrezno obveščeni in so imeli možnost predložiti pripombe. Prejete pripombe niso spremenile sklepa, da je treba ta protisubvencijski postopek ustaviti -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Protisubvencijski postopek za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, s poreklom iz Indije se ustavi.
Člen 2
Zneski, zavarovani z začasnimi izravnalnimi dajatvami v skladu z Uredbo (EU) št. 115/2012 na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega dela in njihovih delov s poreklom iz Indije, se sprostijo.
Člen 3
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 23. maja 2012