PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 456/2012
ze dne 30. května 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1266/2007 o prováděcích předpisech ke směrnici Rady 2000/75/ES, co se týče tlumení, sledování, dozoru a omezení přesunů některých zvířat vnímavých druhů ve vztahu ke katarální horečce ovcí
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2000/75/ES ze dne 20. listopadu 2000, kterou se stanoví zvláštní ustanovení týkající se tlumení a eradikace katarální horečky ovcí (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. c), články 11 a 12 a čl. 19 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1266/2007 (2) stanoví pravidla pro tlumení, sledování, dozor a omezení přesunů zvířat uvnitř uzavřených pásem a mimo ně v souvislosti s katarální horečkou ovcí. Stanoví rovněž podmínky pro výjimky ze zákazu přesunů vnímavých zvířat a jejich spermatu, vajíček a embryí stanoveného směrnicí 2000/75/ES, včetně pravidel o používání očkovacích látek proti katarální horečce ovcí.
(2)
Na základě stávajících pravidel stanovených ve směrnici 2000/75/ES není použití očkovacích látek proti katarální horečce ovcí povoleno mimo ochranná pásma. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/5/EU ze dne 14. března 2012, kterou se mění směrnice Rady 2000/75/ES, pokud jde o očkování proti katarální horečce ovcí (3), činí pravidla týkající se očkování stanovená ve směrnici 2000/75/ES pružnějšími, aby se umožnilo očkování inaktivovanýmí očkovacími látkami proti katarální horečce ovcí i mimo oblasti, na které se vztahují omezení přesunů zvířat. Proto by nařízení (ES) č. 1266/2007 mělo být změněno. Kromě toho jsou změny nezbytné proto, aby se zjednodušily postupy sledování a dozoru a aby se upravily postupy stanovené nařízením (ES) č. 1266/2007 na základě posledních vědeckých stanovisek.
(3)
Pro účely shromažďování a analýzy epizootologických informací o katarální horečce ovcí stanoví nařízení (ES) č. 1266/2007, že členské státy musí poskytovat aplikaci BlueTongue NETwork (sytém BT-Net) informace o katarální horečce ovcí shromážděné v průběhu uplatňování programů pro sledování katarální horečky ovcí a dozor nad katarální horečkou ovcí.
(4)
Zkušenosti však ukazují, že je k dispozici dostatek informací v rámci jiných již existujících povinností týkajících se oznamování a hlášení nákaz v Unii. Povinnost spočívající ve výměně informací prostřednictvím systému BT-Net již tedy není nutná.
(5)
Nařízením (ES) č. 1266/2007 ve znění nařízení Komise (ES) č. 123/2009 (4) byla pro členské státy zavedena možnost vymezit za určitých podmínek „oblasti s nižším rizikem“, aby se usnadnilo preventivní očkování v těch částech jejich území, kde se virus nevyskytuje. V důsledku vstupu směrnice 2012/5/EU v platnost může být očkování proti katarální horečce ovcí prováděno i mimo uzavřená pásma, a proto již nejsou ustanovení o vymezení „oblastí s nižším rizikem“ nezbytná.
(6)
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1266/2007 se členský stát může rozhodnout odstranit epizootologicky relevantní zeměpisnou oblast z uzavřeného pásma, a tím ji prohlásit za prostou nákazy, po dvou letech nepřítomnosti viru, která byla prokázána sledováním.
(7)
U těch částí uzavřeného pásma, kde sledování a dozor prokázaly nepřítomnost specifického sérotypu (sérotypů) viru katarální horečky ovcí alespoň po dobu jednoho roku (včetně období plné aktivity vektorů), však hrozí riziko opětovného zavlečení nákazy vstupem nakažených zvířat z jiných částí téhož uzavřeného pásma, kde se virus katarální horečky ovcí stále vyskytuje. Aby se zajistil bezpečný přechod ke statusu prostému nákazy za příznivých epizootologických podmínek, členským státům by mělo být v těchto situacích povoleno vymezit „přechodně prostou oblast“ pod podmínkou, že se provede sledování a dozor, které potvrdí nepřítomnost viru.
(8)
Podle vědeckého stanoviska komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat Evropského úřadu pro bezpečnost potravin o riziku přenosu katarální horečky ovcí při tranzitu zvířat, přijatého dne 11. září 2008 (5), existuje teoreticky možnost, že spolu se zvířaty se přesouvají i infekční pakomárci. Uvedené riziko lze omezit tím, že se vozidlo vyčistí a ošetří insekticidy nebo repelenty před nakládkou zvířat nebo že se zvířata přesouvají známými oblastmi s nízkým rizikem nebo že se přesouvají v době, kdy je riziko podle zkušeností nízké. Aby se omezily nežádoucí účinky uvedených látek pro životní prostředí a aby se zabránilo možným problémům, pokud jde o čekací doby a možná rezidua ve zvířatech, nemělo by se již požadovat ošetření zvířat schválenými insekticidy nebo repelenty, jelikož toto ošetření poskytuje jen omezenou dodatečnou bezpečnost.
(9)
Nařízení (ES) č. 1266/2007 ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 648/2011 (6) umožňuje členským státům určení, v jejichž případě by vstup neimunních zvířat mohl za určitých okolností představovat riziko pro zdraví zvířat, požadovat během přechodného období, aby přesuny těchto zvířat podléhaly určitým dodatečným podmínkám. Jelikož toto nařízení stanoví pravidla pro kritéria týkající se zařízení chráněných před vektory, uvedené přechodné ustanovení již není zapotřebí.
(10)
Vzhledem k různým úrovním výskytu viru, podmínkám okolního prostředí a různým strategiím očkování v členských státech se může epizootologická situace, pokud jde o katarální horečku ovcí, v různých oblastech Unie výrazně lišit. Zkušenosti ukázaly, že za účelem dosažení požadovaných cílů lze úspěšně provádět různé strategie dozoru. Proto by minimální harmonizované požadavky na sledování a dozor stanovené v příloze I nařízení (ES) č. 1266/2007 měly být zjednodušeny, aby členským státům umožňovaly větší flexibilitu při tvorbě jejich vnitrostátních programů sledování a dozoru, s přihlédnutím k vědeckému stanovisku komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat Evropského úřadu pro bezpečnost potravin o sledování katarální horečky ovcí a dozoru nad katarální horečkou ovcí (7).
(11)
Na základě výše uvedeného vědeckého stanoviska by měla být minimální velikost vzorku pro odhalení prevalence 5 % se spolehlivostí 95 % v populaci vnímavých druhů dostatečná pro dozor za účelem prokázání nepřítomnosti viru v epizootologicky relevantní zeměpisné oblasti v průběhu dvou let.
(12)
Držet zvířata vnímavá ke katarální horečce ovcí po určitou dobu v zařízení zabezpečeném před vektory je důležitý požadavek pro určité podmínky pro výjimky ze zákazu přesunů stanovené v příloze III nařízení (ES) č. 1266/2007. Zkušenosti ukazují, že pro členské státy je obtížné stanovit vhodná kritéria pro určení zařízení zabezpečeného před vektory při pravidelných přesunech za účelem obchodu se zvířaty vnímavých druhů, jako je skot, ovce a kozy.
(13)
Za účelem zlepšení účinnosti zařízení zabezpečených před vektory a za účelem pomoci členským státům při provádění uvedeného opatření pro tlumení by měla být stanovena některá kritéria. Tato kritéria by měla být založena na zkušenostech členských států a na Kodexu zdraví suchozemských živočichů Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE). Za účelem sladění terminologie s terminologií OIE by se pojem „zařízení zabezpečené před vektory“, který se v současnosti používá v nařízení (ES) č. 1266/2007, měl nahradit pojmem „zařízení chráněné před vektory“.
(14)
V reakci na nové vědecké informace, které naznačují možnost transplacentárního přenosu viru katarální horečky ovcí, zejména v případě sérotypu 8 tohoto viru, byla v nařízení (ES) č. 1266/2007 ve znění nařízení (ES) č. 384/2008 (8) zavedena předběžná opatření, aby se zamezilo možnému rozšíření katarální horečky ovcí prostřednictvím březích zvířat nebo některých nově narozených zvířat.
(15)
Podle vědeckého stanoviska komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat Evropského úřadu pro bezpečnost potravin o sérotypu 8 viru katarální horečky ovcí (9) existují důkazy o transplacentárním přenosu sérotypu 8 viru katarální horečky ovcí, který byl do Unie zavlečen v roce 2006. Nebyl však prokázán transplacentární přenos jiných sérotypů viru katarální horečky ovcí v postižených oblastech, kde se nepoužívaly žádné modifikované živé očkovací látky. Vzhledem k závěrům uvedeného stanoviska by se mělo předběžné opatření, pokud jde o přesuny březích zvířat, použít pouze pro pásma uzavřená pro sérotyp 8 viru katarální horečky ovcí.
(16)
Nařízení (ES) č. 1266/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(17)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1266/2007 se mění takto:
1)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Programy pro sledování katarální horečky ovcí a pro dozor nad katarální horečkou ovcí
Členské státy uplatňují v souladu s minimálními požadavky stanovenými v příloze I programy pro sledování katarální horečky ovcí a pro dozor nad katarální horečkou ovcí.“
2)
Článek 5 se zrušuje.
3)
V článku 6 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Před jakýmkoli rozhodnutím o odstranění epizootologicky relevantní zeměpisné oblasti z uzavřeného pásma poskytnou členské státy Komisi odůvodněné informace, které prokazují nepřítomnost viru katarální horečky ovcí v uvedené oblasti v období dvou let, včetně dvou období plné aktivity vektorů, po zahájení uplatňování programu pro sledování katarální horečky ovcí a pro dozor nad katarální horečkou ovcí v souladu s přílohou I bodem 3.“
4)
V článku 7 se odstavec 2a nahrazuje tímto:
„2a. Členské státy mohou vymezit epizootologicky relevantní zeměpisnou oblast v uzavřeném pásmu jako „přechodně prostou oblast“ pod podmínkou, že sledování a dozor v souladu s přílohou I bodem 3 prokázaly nepřítomnost viru katarální horečky ovcí po dobu jednoho roku, včetně jednoho období plné aktivity vektorů, v uvedené části uzavřeného pásma, pokud jde o konkrétní sérotyp nebo kombinaci sérotypů katarální horečky ovcí.
Členský stát, který má v úmyslu vymezit uzavřené pásmo nebo část uzavřeného pásma jako „přechodně prostou oblast“, oznámí svůj úmysl Komisi. Toto oznámení musí být doplněno o informace uvedené v příloze I bodě 3.
Komise poskytne členským státům prostřednictvím Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat informace o seznamu „přechodně prostých oblastí“.
Přesuny zvířat uvnitř téhož uzavřeného pásma z oblasti s výskytem téhož sérotypu (týchž sérotypů) viru katarální horečky ovcí do části téhož uzavřeného pásma vymezené jako „přechodně prostá oblast“ mohou být povoleny pouze tehdy, pokud:
a)
zvířata splňují podmínky stanovené v příloze III, nebo
b)
zvířata splňují jakékoli jiné vhodné veterinární záruky založené na pozitivním výsledku posouzení rizika týkajícího se opatření proti šíření viru katarální horečky ovcí a ochrany proti napadením vektory, které si vyžádá příslušný orgán v místě původu a které schválí příslušný orgán v místě určení před přesunem těchto zvířat, nebo
c)
zvířata jsou určena pro okamžitou porážku.“
5)
V čl. 8 odst. 5 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Informace o stanovených jatkách jsou zpřístupněny ostatním členským státům a veřejnosti.“
6)
Článek 9 se nahrazuje tímto:
„Článek 9
Další podmínky pro tranzit zvířat
1. Tranzit zvířat povolí příslušný orgán, pokud:
a)
dopravní prostředky, v nichž jsou zvířata přepravována, byla po řádném vyčištění a dezinfekci v místě nakládky ošetřena schválenými insekticidy a/nebo repelenty. Toto ošetření musí být v každém případě provedeno před opuštěním uzavřeného pásma nebo před vstupem do něj;
b)
jestliže je při přesunu uzavřeným pásmem naplánována přestávka na kontrolním stanovišti delší než jeden den, jsou zvířata chráněna před jakýmkoli napadením vektory v zařízení chráněném před vektory v souladu s kritérii stanovenými v příloze II.
2. Odstavec 1 se nepoužije, pokud k tranzitu dochází:
a)
výhradně z epizootologicky relevantních zeměpisných oblastí uzavřeného pásma nebo přes tyto oblasti během období sezónně prostého vektorů katarální horečky ovcí vymezeného v souladu s přílohou V, nebo
b)
z částí uzavřeného pásma vymezených jako „přechodně prosté oblasti“ podle čl. 7 odst. 2a nebo přes tyto části uzavřeného pásma.
3. V případě zvířat uvedených v odstavci 1 tohoto článku jsou příslušná veterinární osvědčení, která stanoví směrnice 64/432/EHS, 91/68/EHS a 92/65/EHS nebo která jsou uvedena v rozhodnutí 93/444/EHS, opatřena touto doplňující poznámkou: „Ošetření insekticidem/repelentem … (uveďte název výrobku) dne … (uveďte datum) v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1266/2007.“ “
7)
Článek 9a se zrušuje.
8)
Přílohy I, II, III a V se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost pátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. května 2012.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 456/2012
z dne 30. maja 2012
o spremembi Uredbe (ES) št. 1266/2007 o pravilih za izvajanje Direktive Sveta 2000/75/ES v zvezi z nadzorom, spremljanjem in omejitvami premikov nekaterih živali, ki so dovzetne za bolezen modrikastega jezika
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/75/ES z dne 20. novembra 2000 o določitvi posebnih določb za boj zoper in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika (1) ter zlasti člena 9(1)(c), členov 11 in 12 ter tretjega odstavka člena 19 Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba Komisije (ES) št. 1266/2007 (2) določa pravila za nadzor, spremljanje in omejitve premikov živali, ki so dovzetne za bolezen modrikastega jezika, na območja z omejitvami in z njih. Določa tudi pogoje za izjeme od prepovedi izstopa živali s tega območja, ki velja za premike živali, dovzetnih za bolezen, njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov, kot je določeno v Direktivi 2000/75/ES.
(2)
V skladu s trenutnimi pravili iz Direktive 2000/75/ES uporaba cepiva proti bolezni modrikastega jezika zunaj okuženih območij ni dovoljena. Direktiva 2012/5/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o spremembah Direktive Sveta 2000/75/ES glede cepljenja proti bolezni modrikastega jezika (3) prilagaja pravila o cepljenju iz Direktive 2000/75/ES, tako da je cepljenje z inaktiviranimi cepivi proti bolezni modrikastega jezika mogoče tudi zunaj območij, na katerih veljajo omejitve premikov živali. Zaradi tega bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1266/2007 spremeniti. Poleg tega so spremembe potrebne zaradi poenostavitve postopka spremljanja in nadzora ter zaradi prilagoditve postopkov iz Uredbe (ES) št. 1266/2007 najnovejšim znanstvenim mnenjem.
(3)
Uredba (ES) št. 1266/2007 določa, da morajo države članice za namene zbiranja in analiziranja epidemioloških podatkov o bolezni modrikastega jezika te podatke, zbrane med izvajanjem programov spremljanja in nadzora, vnesti v aplikacijo BlueTongue NETwork („sistem BT-Net“).
(4)
Vendar pa izkušnje kažejo, da je v okviru drugih obstoječih obveznosti prijavljanja bolezni in poročanja o njih v Uniji na voljo dovolj podatkov. Obvezna izmenjava podatkov prek sistema BT-Net zato ni več potrebna.
(5)
Uredba (ES) št. 1266/2007, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 123/2009 (4), je omogočila državam članicam, da pod določenimi pogoji razmejijo „območja z nižjim tveganjem“ in tako olajšajo preventivno cepljenje na delih svojega ozemlja, na katerih virus ne kroži. Zaradi začetka veljavnosti Direktive 2012/5/EU, v skladu s katero se lahko cepljenje proti bolezni modrikastega jezika izvaja tudi zunaj območij z omejitvami, določbe za razmejitev „območij z nižjim tveganjem“ niso več potrebne.
(6)
V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 1266/2007 se lahko država članica odloči, da epidemiološko pomembno geografsko območje izvzame iz območja z omejitvami in ga dve leti po prenehanju kroženja virusa glede na podatke spremljanja razglasi za območje brez bolezni.
(7)
Vendar pa v teh delih območja z omejitvami, v katerih vsaj eno leto, vključno s celotno sezono aktivnosti vektorja, po podatkih spremljanja in nadzora ni prišlo do kroženja virusa določenega serotipa ali serotipov virusa bolezni modrikastega jezika, obstaja nevarnost ponovne pojavitve bolezni, če v te dele pridejo okužene živali iz drugih delov istega območja z omejitvami, kjer virus bolezni modrikastega jezika še kroži. V teh primerih bi bilo treba za varen prehod v stanje brez bolezni v ugodnih epidemioloških razmerah državam članicam omogočiti razmejitev „območja, začasno prostega bolezni“, pod pogojem, da se izvajata spremljanje in nadzor za zagotovitev, da virus ne kroži več.
(8)
Glede na znanstveno mnenje Sveta za zdravje in zaščito živali agencije EFSA o tveganju za prenos bolezni modrikastega jezika pri tranzitu živali (Risk of Bluetongue Transmission in Animal Transit), sprejeto 11. septembra 2008 (5), je teoretično možno, da se skupaj z živalmi prenašajo tudi okužene mušice. Navedeno tveganje je mogoče nadzirati tako, da se vozilo pred natovarjanjem živali očisti in obdela z insekticidi ali repelenti, ali tako, da se živali prepelje prek območij z nizkim tveganjem ali v obdobju, ko je tveganje nizko. Zaradi omejevanja neželenih učinkov teh snovi na okolje in preprečevanja mogočih težav, povezanih s čakalnimi dobami, ter morebitnih ostankov teh snovi v živalih uporaba odobrenih insekticidov ali repelentov na živalih ne bi več smela biti potrebna, saj zagotavlja zgolj omejeno dodatno varnost.
(9)
Uredba (ES) št. 1266/2007, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 648/2011 (6), dovoljuje namembnim državam članicam, v katerih bi vstop neimunih živali v določenih okoliščinah lahko pomenil tveganje za zdravje živali, da v prehodnem obdobju za premik takih živali zahtevajo določene dodatne pogoje. Ker so merila za obrate z zaščito pred vektorji določena v tej uredbi, navedena prehodna določba ni več potrebna.
(10)
Zaradi različnih stopenj kroženja virusa, okoljskih razmer in različnih strategij cepljenja v državah članicah se lahko epidemiološko stanje pri bolezni modrikastega jezika na različnih območjih Unije precej razlikuje. Izkušnje kažejo, da se lahko za doseganje želenih ciljev uspešno uvedejo različne strategije nadzora. Zato bi bilo treba poenostaviti minimalne usklajene zahteve za spremljanje in nadzor iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1266/2007, ki bi državam članicam omogočale več prožnosti pri oblikovanju njihovih nacionalnih programov spremljanja in nadzora, pri čemer bi se upoštevalo znanstveno mnenje Sveta za zdravje in zaščito živali agencije EFSA v zvezi s spremljanjem in nadzorom bolezni modrikastega jezika (7).
(11)
Na podlagi zgoraj navedenega znanstvenega mnenja bi moral biti za ugotavljanje 5-odstotne razširjenosti s 95-odstotno gotovostjo v populaciji dovzetnih živali pri nadzoru dovolj minimalen vzorec, da se na epidemiološko pomembnem geografskem območju dokaže odsotnost kroženja virusa v obdobju dveh let.
(12)
Pomembna zahteva pri nekaterih pogojih za izvzetje iz prepovedi izstopa, ki so določeni v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1266/2007, je namestitev živali, dovzetnih za bolezen modrikastega jezika, v obratih z dokazano zaščito pred vektorji za določen čas. Izkušnje kažejo, da je državam članicam težko določiti ustrezna merila za uvedbo obratov z dokazano zaščito pred vektorji zaradi rednih premikov dovzetnih vrst živali, na primer goveda, ovc in koz, za namene trgovanja.
(13)
Zaradi izboljšanja učinkovitosti obratov z dokazano zaščito pred vektorji in zagotavljanja pomoči državam članicam pri izvajanju navedenega nadzornega ukrepa bi bilo treba določiti številna merila. Ta merila bi morala temeljiti na izkušnjah držav članic in Zoosanitarnem kodeksu za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE). Zaradi uskladitve terminologije z OIE bi bilo treba izraz „obrat z dokazano zaščito pred vektorji“, ki se trenutno uporablja v Uredbi (ES) št. 1266/2007, zamenjati z izrazom „obrat z zaščito pred vektorji“.
(14)
Ob upoštevanju novih znanstvenih dognanj, po katerih bi se lahko virus bolezni modrikastega jezika, še zlasti virus serotipa 8, prenašal prek placente, so bili z Uredbo (ES) št. 1266/2007, kot je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 384/2008 (8), uvedeni previdnostni ukrepi za preprečevanje morebitnega širjenja bolezni modrikastega jezika prek brejih živali ali nekaterih novorojenih živali.
(15)
Glede na znanstveno mnenje Sveta za zdravje in zaščito živali agencije EFSA v zvezi z virusom bolezni modrikastega jezika serotipa 8 (9) obstajajo znanstveni dokazi o prenosu virusa bolezni modrikastega jezika serotipa 8, ki se je v Uniji prvič pojavil leta 2006, prek placente. Vendar pa prenos drugih serotipov virusa bolezni modrikastega jezika prek placente na okuženih območjih, kjer modificirana živa cepiva niso bila uporabljena, ni bil ugotovljen. Ob upoštevanju sklepov navedenega mnenja bi bilo treba previdnostne ukrepe za premik brejih živali uporabljati le na območjih z omejitvami glede virusa bolezni modrikastega jezika serotipa 8.
(16)
Uredbo (ES) št. 1266/2007 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
(17)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (ES) št. 1266/2007 se spremeni:
1.
Člen 4 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 4
Programi spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika
Države članice izvajajo programe spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika v skladu z minimalnimi zahtevami iz Priloge I.“
2.
Člen 5 se črta.
3.
V členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
„2. Pred sprejetjem kakršne koli odločitve o umiku epidemiološko pomembnega geografskega območja z območja z omejitvami države članice Komisiji predložijo utemeljene podatke o tem, da virus bolezni modrikastega jezika dve leti po začetku izvajanja programa spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika v skladu s točko 3 Priloge I, vključno s celotnima sezonama aktivnosti vektorja, na navedenem območju ne kroži več.“
4.
V členu 7 se odstavek 2a nadomesti z naslednjim:
„2a. Države članice lahko razmejijo epidemiološko pomembno geografsko območje na območju z omejitvami kot „območje, začasno prosto bolezni“, če virus bolezni modrikastega jezika navedenega serotipa ali kombinacije serotipov po podatkih spremljanja in nadzora v skladu s točko 3 Priloge I v navedenem delu območja z omejitvami eno leto, vključno s celotno sezono vektorja, ni krožil.
Država članica, ki namerava razmejiti območje z omejitvami ali del območja z omejitvami kot „območje, začasno prosto bolezni“, o tem obvesti Komisijo. Navedenemu obvestilu priloži podatke iz točke 3 Priloge I.
Komisija državam članicam v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali sporoči seznam „območij, začasno prostih bolezni“.
Premiki živali znotraj istega območja z omejitvami, in sicer iz dela, na katerem kroži isti serotip ali serotipi virusa bolezni modrikastega jezika, v del istega območja z omejitvami, ki je razmejeno kot „območje, začasno prosto bolezni“, se dovolijo le:
(a)
če živali ustrezajo pogojem iz Priloge III, ali
(b)
če so izpolnjena katera koli druga ustrezna jamstva za zdravstveno varstvo živali na podlagi pozitivnega rezultata ocene tveganja ukrepov proti širjenju virusa bolezni modrikastega jezika in zaščite pred napadi vektorjev, ki jih zahteva pristojni organ kraja izvora ter odobri pristojni organ namembnega kraja pred premikom teh živali, ali
(c)
če so živali namenjene takojšnjemu zakolu.“
5.
V členu 8(5) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Podatki o izbranih klavnicah se dajo na voljo drugim državam članicam in javnosti.“
6.
Člen 9 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 9
Dodatni pogoji za tranzit živali
1. Pristojni organ dovoli tranzit živali, če:
(a)
se po ustreznem čiščenju in dezinfekciji na kraju natovarjanja sredstva za prevoz živali obdelajo z odobrenimi insekticidi in/ali repelenti. Prevozno sredstvo mora biti obdelano pred zapustitvijo območja z omejitvami oziroma pred vstopom vanj;
(b)
so živali pred napadi vektorjev zaščitene v obratu z zaščito pred vektorji v skladu z merili iz Priloge II, ko je pri prevozu skozi območje z omejitvami predviden več kot en dan počitka na kontrolni točki.
2. Odstavek 1 se ne uporablja, če tranzit poteka:
(a)
izključno z epidemiološko pomembnih geografskih območij območja z omejitvami ali prek njih med sezono brez vektorjev za bolezen modrikastega jezika, opredeljeno v skladu s Prilogo V, ali
(b)
iz delov območja z omejitvami, razmejenega kot „območje, začasno prosto bolezni“, v skladu s členom 7(2a), ali prek njih.
3. Za živali iz odstavka 1 tega člena se ustreznim zdravstvenim spričevalom iz direktiv 64/432/EGS, 91/68/EGS in 92/65/EGS ali iz Odločbe 93/444/EGS doda naslednje besedilo: ‚Tretiranje z insekticidi/repelenti … (vstaviti ime proizvoda) dne … (vstaviti datum) v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1266/2007.‘ “
7.
Člen 9a se črta.
8.
Priloge I, II, III in V se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati peti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 30. maja 2012