NAŘÍZENÍ RADY (EURATOM) č. 647/2010
ze dne 13. července 2010
o finanční pomoci Unie v souvislosti s vyřazováním z provozu bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj v Bulharsku („program Kozloduj“)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této smlouvy,
s ohledem na žádost Bulharska o další financování,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Během přístupových jednání v roce 2005 Bulharsko souhlasilo, že uzavře bloky 1 a 2 jaderné elektrárny Kozloduj do 31. prosince 2002 a bloky 3 a 4 této elektrárny do 31. prosince 2006 a že provede následné vyřazení těchto bloků z provozu. Evropská unie vyjádřila svou vůli nadále poskytovat finanční pomoc na podporu úsilí Bulharska při vyřazování těchto bloků z provozu až do roku 2009 jako pokračování předvstupní pomoci plánované v rámci programu Phare.
(2)
Vzhledem k závazku Bulharska uzavřít bloky 3 a 4 jaderné elektrárny Kozloduj zavedl článek 30 Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (dále jen „Akt o přistoupení z roku 2005“), program pomoci (dále jen „program Kozloduj“) s rozpočtem 210 milionů EUR na období 2007 až 2009. Tento program zahrnuje pomoc kryjící ztrátu kapacity v důsledku uzavření jaderné elektrárny Kozloduj.
(3)
Mezinárodní fondy na podporu vyřazování z provozu, které spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD), existují již mnoho let. Unie je jejich hlavním přispěvatelem.
(4)
Unie uznává, že Bulharsko s využitím prostředků Unie poskytnutých do roku 2009 vynaložilo úsilí a dosáhlo značného pokroku během fáze přípravy vyřazování z provozu v rámci programu Kozloduj a že je nutno poskytovat další finanční podporu i po roce 2009, aby bylo možné pokračovat ve vlastní demontáži v souladu s Aktem o přistoupení z roku 2005 a s uplatněním nejpřísnějších bezpečnostních standardů.
(5)
Je rovněž důležité využít vlastní zdroje jaderné elektrárny Kozloduj, neboť to přispívá k dostupnosti nezbytných odborných znalostí, zvyšuje úroveň know-how a dovedností a současně zmírňuje sociální a hospodářské dopady předčasného uzavření tím, že se nadále zaměstnávají pracovníci z uzavřené jaderné elektrárny. Pokračování finanční podpory je tedy důležité pro udržení požadovaných bezpečnostních, zdravotních a environmentálních standardů.
(6)
Unie rovněž uznává, že k tomu, aby bylo možné pokračovat v přijímání zmírňujících opatření v odvětví energetiky vzhledem k rozsahu ztráty kapacit způsobené uzavřením jaderných bloků a jejímu dopadu na bezpečnost zásobování energií v daném regionu, je nutná finanční podpora.
(7)
Unie uznává, že je nezbytné zmírňovat dopad zvýšené škody na životním prostředí a zvýšených emisí s ohledem na to, že náhradní kapacity pocházejí většinou z vyššího využití elektráren spalujících hnědé uhlí.
(8)
Je tedy třeba vyčlenit ze souhrnného rozpočtu Unie částku ve výši 300 milionů EUR na financování vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu v letech 2010 až 2013.
(9)
Prostředky ze souhrnného rozpočtu Unie určené na vyřazení z provozu by neměly vést k narušení hospodářské soutěže ve vztahu k elektrárenským společnostem na trhu s energií v Unii. Tyto prostředky by rovněž měly být využity na financování energetické účinnosti a úsporná opatření v souladu s acquis a s pravidly fungování společného evropského trhu s energií.
(10)
Finanční pomoc by měla být nadále poskytována jako příspěvek Unie do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu, který spravuje EBRD.
(11)
Mezi úkoly EBRD patří spravování veřejných finančních prostředků přidělených na programy vyřazování z provozu těch jaderných elektráren, na které se vztahují dohody o uzavření související s přistoupením. EBRD dohlíží na finanční řízení těchto programů v zájmu optimalizace využívání veřejných finančních prostředků. Kromě toho EBRD plní úkoly týkající se rozpočtu, které jí svěřila Komise v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2) (dále jen „finanční nařízení“).
(12)
V zájmu zajištění co nejvyšší účinnosti a minimalizace potenciálních dopadů na životní prostředí by vyřazení bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj z provozu mělo být provedeno s využitím nejlepších dostupných technických odborných znalostí a s náležitým zohledněním povahy a technologických specifikací jednotlivých odstavovaných bloků.
(13)
Vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu by mělo být provedeno v souladu s právními předpisy z oblasti životního prostředí, zejména se směrnicí Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (3)
(14)
V souvislosti s přidělenými finančními prostředky by zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti měly být zajištěny prostřednictvím posouzení a výkonnostních auditů dříve financovaných programů.
(15)
Finanční referenční částka ve smyslu bodu 38 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (4) by měla být vložena do tohoto nařízení pro celou dobu trvání programu Kozloduj, aniž jsou tím dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu vymezené Smlouvou o fungování Evropské unie.
(16)
K přijetí opatření nezbytných pro provádění tohoto nařízení by Komisi měl být nápomocen výbor zřízený čl. 8 odst. 1 nařízení (Euratom) č. 549/2007 (5),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tímto nařízením se zřizuje program (dále jen „program Kozloduj“), který stanoví prováděcí pravidla pro finanční příspěvek Unie k řešení dalšího postupu vyřazování bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj z provozu a důsledků jejich předčasného uzavření v Bulharsku, pokud jde o životní prostředí, ekonomiku a zabezpečení dodávek v tomto regionu.
Článek 2
Příspěvek Unie na program Kozloduj je poskytován s cílem finančně podpořit:
-
opatření spojená s vyřazením jaderné elektrárny Kozloduj z provozu,
-
opatření na obnovu životního prostředí v souladu s acquis a na modernizaci konvenční výrobní kapacity, která má nahradit výrobní kapacitu čtyř reaktorů jaderné elektrárny Kozloduj, a
-
další opatření, která jsou důsledkem rozhodnutí o uzavření této elektrárny a o jejím vyřazení z provozu a která přispívají k nezbytné restrukturalizaci, obnově životního prostředí a modernizaci odvětví výroby, přenosu a distribuce energie v Bulharsku, jakož i zvyšování bezpečnosti dodávek energie a zlepšování energetické účinnosti v Bulharsku.
Článek 3
1. Finanční referenční částka, která je nutná pro provádění programu Kozloduj v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013, se stanoví na 300 milionů EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
3. Výše prostředků přidělených na program Kozloduj může být v době od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 přezkoumána za účelem zohlednění pokroku při provádění programu a pro zajištění toho, aby programování a přidělování zdrojů vycházelo ze skutečné potřeby plateb a vstřebávací kapacity.
Článek 4
V návaznosti na ustanovení Aktu o přistoupení z roku 2005 může příspěvek na některá opatření činit až 100 % celkových výdajů. Mělo by být vyvinuto veškeré úsilí, aby se pokračovalo v praxi spolufinancování zavedené v rámci předvstupní pomoci a pomoci poskytnuté v období let 2007-2009 na podporu úsilí Bulharska při vyřazování z provozu a aby se případně zajistilo spolufinancování z jiných zdrojů.
Článek 5
1. Finanční pomoc na opatření v rámci programu Kozloduj se poskytuje jako příspěvek Unie do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu, který spravuje EBRD, v souladu s článkem 53d finančního nařízení.
2. Opatření v rámci programu Kozloduj se přijímají postupem podle čl. 8 odst. 2.
Článek 6
1. Komise může nechat provést audit využívání pomoci, a to buď přímo svými vlastními zaměstnanci nebo prostřednictvím jakéhokoli jiného způsobilého vnějšího subjektu podle svého výběru. Tyto audity mohou být prováděny po celou dobu trvání dohody mezi Unií a EBRD o poskytnutí finančních prostředků Unie do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu a po dobu pěti let ode dne vyplacení zůstatku. Zjištění auditu mohou vést k případnému rozhodnutí Komise o zpětném získání poskytnuté částky.
2. Zaměstnanci Komise a externí osoby, které Komise pověřila, mají za účelem provádění těchto auditů právo na přístup, zejména do kanceláří příjemce a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě. Audity se rovněž vztahují na fázi dosaženou v rámci vydávání povolení k vyřazení z provozu.
Účetní dvůr a Evropský parlament mají stejná práva jako Komise, zejména právo na přístup.
Kromě toho je Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) oprávněn za účelem ochrany finančních zájmů Unie proti podvodům a jiným nesrovnalostem provádět v rámci programu Kozloduj kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (6).
3. Pro účely akcí Unie financovaných na základě tohoto nařízení se pojmem „nesrovnalost“ uvedeným v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (7) rozumí jakékoli porušení práva Unie nebo smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být formou neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty jí spravované anebo rozpočty spravované jinými mezinárodními organizacemi jménem Unie nebo Společenství.
4. Dohody mezi Unií a EBRD o poskytování prostředků Unie do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu stanoví vhodná opatření na ochranu finančních zájmů Unie proti podvodům, korupci a jiným nesrovnalostem, která umožní Komisi, úřadu OLAF a Účetnímu dvoru provádět kontroly na místě.
Článek 7
Komise zajistí provádění tohoto nařízení a pravidelně podává zprávy Evropskému parlamentu a Radě. Provede přezkum v polovině období podle čl. 3 odst. 3.
Článek 8
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený čl. 8 odst. 1 nařízení (Euratom) č. 549/2007.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se postup stanovený v čl. 8 odst. 2 nařízení (Euratom) č. 549/2007.
Článek 9
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. července 2010.
UREDBA SVETA (EURATOM) št. 647/2010
z dne 13. julija 2010
o finančni pomoči Unije v zvezi z razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji, („Program Kozloduj“)
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,
ob upoštevanju zahteve Bolgarije za nadaljnje financiranje,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Bolgarija se je med pristopnimi pogajanji leta 2005 strinjala, da bo zaprla enote 1 in 2 ter 3 in 4 jedrske elektrarne Kozloduj do 31. decembra 2002 oziroma 2006 in jih naknadno razgradila. Evropska unija je izrazila pripravljenost, da do leta 2009 še naprej zagotavlja finančno pomoč kot podaljšanje predpristopne pomoči, ki je bila v okviru programa Phare predvidena v podporo prizadevanjem Bolgarije za razgradnjo.
(2)
Ob upoštevanju zaveze Bolgarije, da bo zaprla enoti 3 in 4 jedrske elektrarne Kozloduj, je bil s členom 30 Akta o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu iz leta 2005) oblikovan program pomoči (v nadaljnjem besedilu: Program Kozloduj) s proračunom v višini 210 milijonov EUR za obdobje od 2007 do 2009. Ta program vključuje pomoč za kritje izgube zmogljivosti zaradi zaprtja jedrske elektrarne Kozloduj.
(3)
Mednarodni skladi za razgradnjo, ki jih upravlja Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR), delujejo že vrsto let. V te sklade največ prispeva Unija.
(4)
Unija priznava prizadevanja Bolgarije in pozitiven napredek, ki ga je dosegla v pripravah na razgradnjo z uporabo sredstev Unije, ki so v okviru Programa Kozloduj dodeljena do leta 2009 in se poleg tega zaveda, da je treba finančno podporo zagotavljati tudi po letu 2009, da bi se dosegel nadaljnji napredek pri dejanskih dejavnostih razgradnje v skladu z Aktom o pristopu iz leta 2005 in da bi se upoštevali najvišji varnostni standardi.
(5)
Prav tako je pomembno, da se uporabljajo lastna sredstva jedrske elektrarne Kozloduj, saj to prispeva k razpoložljivosti potrebnega strokovnega znanja, krepi znanje in izkušnje ter spretnosti, hkrati pa blaži socialno-ekonomske posledice predčasnega zaprtja, saj bi bilo osebje zaprte jedrske elektrarne še naprej zaposleno. Neprekinjena finančna podpora je zato pomembna za ohranjanje zahtevanih varnostnih, zdravstvenih in okoljskih standardov.
(6)
Glede na obseg izgube zmogljivosti zaradi zaprtja jedrskih enot in vpliv zaprtja na zanesljivo oskrbo v regiji Unija prav tako priznava potrebo po finančni podpori za nadaljnji razvoj blažilnih ukrepov na področju energetike.
(7)
Unija priznava, da je treba ublažiti učinek povečanja okoljske škode in emisij, ki nastanejo zaradi nadomestitve proizvodne zmogljivosti, torej predvsem s povečano uporabo termoelektrarn na lignit.
(8)
Zato bi bilo treba v obdobju od leta 2010 do 2013 iz splošnega proračuna Unije zagotoviti sredstva v višini 300 milijonov EUR za financiranje razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj.
(9)
Dodelitev sredstev iz splošnega proračuna Unije za razgradnjo jedrske elektrarne ne bi smela povzročiti izkrivljanja konkurence pri ponudnikih električne energije na energetskem trgu Unije. Z dodeljenimi sredstvi bi bilo treba v skladu s pravnim redom Unije ter pravili delovanja skupnega evropskega energetskega trga financirati tudi ukrepe za energetsko učinkovitost in varčevanje z energijo.
(10)
Finančna pomoč bi morala biti še naprej na razpolago kot prispevek Unije Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo Kozloduja, ki ga upravlja EBOR.
(11)
Med nalogami EBOR je upravljanje javnih sredstev, namenjenih programom za razgradnjo tistih jedrskih enot, ki so bile predmet s pristopom povezanih sporazumov o zaprtju. EBOR nadzira finančno upravljanje teh programov s ciljem čim bolj optimalne porabe javnih sredstev. Poleg tega EBOR izvaja naloge v zvezi s proračunom, ki mu jih poveri Komisija v skladu z zahtevami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).
(12)
Da se zagotovi kar najbolj učinkovita razgradnja jedrske elektrarne Kozloduj in da se zmanjšajo možne posledice za okolje, bi bilo treba pri razgradnji enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke posebnosti enot, ki jih je treba zapreti.
(13)
Razgradnja jedrske elektrarne Kozloduj bo opravljena v skladu z okoljsko zakonodajo, zlasti z Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (3).
(14)
Z vrednotenjem in revizijo izvedbe prej financiranih programov bi bilo treba zagotoviti, da so dodeljena sredstva porabljena po načelih gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.
(15)
Referenčni finančni znesek v smislu točke 38 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (4) bi moral biti vključen v to uredbo za celotno trajanje Programa Kozloduj, brez vpliva na pooblastila proračunskega organa, kakor so opredeljena v Pogodbi o delovanju Evropske unije.
(16)
Komisiji bi moral pri sprejemanju ukrepov, potrebnih za izvajanje te uredbe, pomagati odbor, ustanovljen z Uredbo Sveta (Euratom) št. 549/2007 (5) -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Ta uredba uvaja program (v nadaljnjem besedilu: Program Kozloduj), ki določa podrobna navodila za uporabo finančne pomoči Unije za nadaljnji proces razgradnje enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji in ublažitev posledic za okolje, gospodarstvo in zanesljivo oskrbo z energijo v regiji zaradi predčasnega zaprtja navedenih enot.
Člen 2
Prispevek Unije za Program Kozloduj se dodeli za zagotavljanje finančne podpore za:
-
ukrepe v zvezi z razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj,
-
ukrepe za sanacijo okolja v skladu s pravnim redom Unije in za posodobitev konvencionalnih proizvodnih zmogljivosti, s katerimi naj bi se nadomestile proizvodne zmogljivosti štirih reaktorjev jedrske elektrarne, ter
-
druge ukrepe, ki izhajajo iz odločitve o zaprtju in razgradnji te elektrarne in ki prispevajo k potrebnemu prestrukturiranju, sanaciji okolja in posodobitvi sektorjev proizvodnje, prenosa in distribucije energije v Bolgariji, kakor tudi k večji varnosti oskrbe z energijo in k izboljšanju energetske učinkovitosti v Bolgariji.
Člen 3
1. Referenčni finančni znesek za izvedbo Programa Kozloduj v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 znaša 300 milijonov EUR.
2. Proračunski organ odobri letna sredstva v mejah finančnega okvira.
3. Znesek odobrenih sredstev za Program Kozloduj se lahko v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 pregleda, da se upošteva napredek pri izvajanju programa ter zagotovi, da načrtovanje in dodelitev sredstev temeljita na dejanskih finančnih potrebah in absorpcijski sposobnosti.
Člen 4
Pri podaljšanju določb iz akta o pristopu iz leta 2005 lahko prispevek za določene ukrepe znaša do 100 % skupnih izdatkov. Storiti je treba vse potrebno, da se nadaljuje praksa sofinanciranja, ki je bil uvedena pri predpristopni pomoči in pomoči za obdobje 2007-2009 za ukrepe razgradnje v Bolgariji, prav tako pa se po potrebi pritegne sofinanciranje iz drugih virov.
Člen 5
1. Finančna pomoč za ukrepe v okviru Programa Kozloduj se v skladu s členom 53d finančne uredbe zagotovi kot prispevek Unije Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj, ki ga upravlja EBOR.
2. Ukrepi v skladu s Programom Kozloduj se sprejmejo v skladu s členom 8(2) te uredbe.
Člen 6
1. Komisija lahko revidira uporabo pomoči, in sicer lahko revizijo opravijo neposredno njeni uslužbenci ali zunanji organi po njeni izbiri. Take revizije se lahko opravljajo kadar koli med trajanjem sporazuma med Unijo in EBOR o zagotavljanju sredstev Skupnosti Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj in v obdobju petih let po datumu plačila preostalega zneska. Če je potrebno, lahko Komisija v skladu z ugotovitvami revizije izda odločbo o izterjavi.
2. Osebje Komisije in zunanje osebje, ki ga je Komisija pooblastila, ima ustrezno pravico do dostopa, zlasti do pisarn upravičenca in vseh informacij, ki so potrebne za izvedbo takšnih revizij, tudi v elektronski obliki. Revizija obsega tudi fazo izdajanja odobritev za razgradnjo.
Računsko sodišče in Evropski parlament imata enake pravice kot Komisija, zlasti pravico do dostopa.
Za zaščito finančnih interesov Unije pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi lahko Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) v okviru Programa Kozloduj v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (6) opravlja preglede in inšpekcije na kraju samem.
3. Pri ukrepih Unije, ki se financirajo na podlagi te uredbe, je „nepravilnost“ v skladu s členom 1(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (7) katera koli kršitev določb zakonodaje Unije ali kršitev pogodbenih obvez, ki je posledica dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko z neupravičenimi izdatki škodljivo vplivalo na splošni proračun Unije ali proračunska sredstva, ki jih ta upravlja, ali pa na proračunska sredstva, ki jih upravljajo druge mednarodne organizacije v imenu Unije ali Skupnosti.
4. Sporazumi med Unijo in EBOR o zagotovitvi sredstev Unije Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj določajo ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije pred goljufijami, korupcijo in drugimi nepravilnostmi ter omogočajo Komisiji, OLAF in Računskemu sodišču, da opravljajo preglede na kraju samem.
Člen 7
Komisija zagotovi izvajanje te uredbe in redno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija opravi pregled, kakor je določeno v členu 3(3).
Člen 8
1. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 8(1) Uredbe (Euratom) št. 549/2007.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja postopek, določen v členu 8(2) Uredbe (Euratom) št. 549/2007.
Člen 9
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 13. julija 2010