PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 248/2011
z dne 9. marca 2011
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 9(4) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),
ob upoštevanju naslednjega:
A. ZAČASNI UKREPI
(1)
Komisija je z Uredbo (EU) št. 812/2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK).
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe (v nadaljnjem besedilu: pritožba), ki jo je 3. novembra 2009 vložila Evropska zveza proizvajalcev steklenih vlaken (APFE, z novim imenom „GlassFibreEurope“) (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki pomenijo večji delež celotne proizvodnje nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Uniji, kar je v tem primeru več kot 50 %.
(3)
Opozoriti je treba, da je preiskava dampinga in škode, kakor je določeno v uvodni izjavi 14 začasne uredbe, zajemala obdobje od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
B. NADALJNJI POSTOPEK
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasnih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.
(5)
Komisija je še naprej zbirala informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. Poleg preverjanj iz uvodne izjave 11 začasne uredbe je bilo izvedeno dodatno preverjanje v prostorih družbe Saertex v kraju Saerbeck v Nemčiji, ki je ena od uporabnikov steklenih vlaken, ki so izpolnili vprašalnik za uporabnike.
(6)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo, kot so bili popravljeni v skladu s to uredbo (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Določen je bil tudi rok, v katerem so lahko po tem razkritju predložile svoja stališča.
(7)
Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so se proučile in po potrebi ustrezno upoštevale.
1. Obseg preiskave: uvoz s poreklom iz Malezije, Tajvana in Turčije
(8)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi moral biti uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Malezije, Tajvana in Turčije vključen v obseg te preiskave. Trdil je, da je izključitev teh držav diskriminatorna, saj obseg uvoza iz teh treh držav glede na začasne ugotovitve naj ne bi bil zanemarljiv in naj bi obstajali dokazi prima facie o nelojalnem nižanju prodajnih cen.
(9)
V zvezi s tem je treba najprej navesti, da v začetni fazi ni bilo dokazov prima facie o dampingu, škodi in vzročni zvezi, kot določa člen 5(2) osnovne uredbe, ki bi upravičili uvedbo protidampinškega postopka za uvoz iz teh držav. Ravno nasprotno, pritožniki so v zvezi z obsegom uvoza predložili informacije o tem, da so se uvoz in tržni deleži drugih držav od leta 2004 zmanjšali.
(10)
V zvezi z Malezijo, Tajvanom in Turčijo je analiza v začasni fazi potrdila, da se je uvoz iz Tajvana in Turčije v obravnavanem obdobju zmanjšal (z 2,0 % na 1,5 % iz Tajvana in z 2,9 % na 2,5 % iz Turčije), medtem ko se je uvoz iz Malezije nekoliko povečal, in sicer z 1,0 % na 1,7 %. Čeprav te ravni uvoza presegajo ravni uvoza de minimis iz člena 5(7) osnovne uredbe, druge zahteve za vključitev teh držav v preiskavo niso bile izpolnjene. Zlasti pa niso bile predložene nobene informacije, ki bi opozarjale na damping iz katere koli od teh držav. Zahtevek za vključitev Malezije, Tajvana in Turčije se zato zavrne.
C. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(11)
Opozoriti je treba, da zajema v skladu z uvodno izjavo 15 začasne uredbe zadevni izdelek, kakor je opisan v obvestilu o začetku, rezane niti iz steklenih vlaken dolžine 50 mm ali manj, rovingi iz steklenih vlaken, trakovi in preja iz steklenih vlaken ter rogoznice iz steklenih vlaken, razen rogoznice iz steklene volne, ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 in ex 7019 31 00 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).
(12)
Poleg tega je bilo v skladu z uvodno izjavo 19 začasne uredbe sklenjeno, da se bo preja začasno obravnavala kot del zadevnega izdelka, čeprav je bilo to v zaključni fazi dodatno preiskano in proučeno.
1.1 Preja
(13)
Po razkritju začasnih ukrepov je bil zahtevek za izključitev preje dodatno preiskan. V zvezi s tem se opozarja, da je bilo pred uvedbo začasnih ukrepov predloženih veliko stališč z zahtevo, da je treba prejo izključiti (glej uvodni izjavi 18 in 19 začasne uredbe). Poleg tega so po uvedbi začasnih ukrepov zainteresirane strani predložile veliko dodatnih in podrobnejših informacij. Vse te pripombe so bile natančno analizirane, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.
(14)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je treba prejo razlikovati od ostalih treh osnovnih vrst izdelkov iz uvodne izjave 17 začasne uredbe, ker (i) ima preja drugačne fizikalne in kemične lastnosti, (ii) je postopek proizvodnje preje drugačen kot pri drugih treh osnovnih vrstah izdelkov ter (iii) se preja uporablja za drugačne namene.
(15)
V zvezi z utemeljitvama (i) in (ii) so bili predloženi dokazi, ki so prikazali posebne lastnosti rovingov, rezanih niti in rogoznic na eni strani ter preje na drugi. S podatki je bilo tako prikazano, da so rogoznice in rezane niti običajno izdelane iz rovingov in ne iz preje. Po končnem razkritju je industrija Unije to ločevanje izpodbijala in trdila, da se nekatere posebne rezane niti dejansko izdelujejo iz preje. Vendar obstoj nekaterih posebnih rezanih niti, izdelanih iz preje, ne pomeni, da bi morala preja spadati v opredelitev zadevnega izdelka (glej tudi uvodno izjavo 20).
(16)
V zvezi s prvo utemeljitvijo glede razlik v osnovnih kemičnih in fizikalnih lastnostih je zainteresirana stran predložila študijo vodilnega raziskovalnega inštituta. V študiji so bile med drugim primerjane fizikalne in kemične lastnosti rovingov in preje. Po končnem razkritju so bili izraženi nekateri pridržki v zvezi z ugotovitvami te primerjave, ki so nato spodbudili nekaj pomembnih pripomb nekaterih uporabnikov preje. Na podlagi teh podatkov je mogoče sklepati, da je bistvena kemična sestavina rovingov, rogoznic in rezanih niti „silan“, tj. kemična vmesna snov, ki pospešuje absorpcijo smole za matrice. Preja običajno ni izdelana s takšno kemično snovjo, ampak s kemično snovjo na osnovi škrobnega olja (tj. „klej“), ki se doda kot mazivo in zaščitna snov, da lahko preja prenese težke pogoje tkanja pri veliki hitrosti. Drugače kot pri rovingih, pri katerih vmesna snov pomaga absorbirati smolo, „klej“ smolo odbija. V zvezi z osnovnimi kemičnimi lastnostmi je bilo tudi ugotovljeno, da imajo steklene surovine za prejo stabilnejšo sestavo in večjo enotnost velikosti delcev kot surovine za druge vrste izdelkov.
(17)
Z vidika fizikalnih lastnosti je očitno, da preja nima enakih osnovnih fizikalnih lastnosti kot druge vrste izdelkov. Na splošno velja, da je preja bolj fin material, ki ima veliko manjši premer vlaken in dolžinsko maso kot rovingi. Poleg tega je preja edina sukana vrsta izdelka (čeprav obstaja tudi nesukana preja).
(18)
V zvezi z drugo utemeljitvijo o razlikah v proizvodnem postopku velja, da se postopek proizvodnje preje v nekaterih vidikih pomembno razlikuje od postopka proizvodnje drugih izdelkov v preiskavi, čeprav vse strani priznavajo, da se štiri osnovne vrste izdelkov proizvajajo iz steklene taline, ki vsebuje kremenčev pesek, sodo, apnenec, kaolin in dolomit ter se oblikuje skozi toplotno odporne platinasto-rodijeve plošče z več luknjami („puše“). Pri proizvodnji preje so potrebni večja natančnost in nadzor enakomerne temperature ter dovod energije, pri čemer se uporabljajo strožji parametri nadzora (delovna zmogljivost puš itd.). Ker so luknje v pušah manjše, je obseg proizvodnje v primerjavi z drugimi izdelki veliko manjši. Čeprav se lahko peči uporabljajo za proizvodnjo preje ali proizvodnjo rovingov, proizvajalci steklenih vlaken iz ekonomskih razlogov iste peči ne uporabljajo za proizvodnjo obeh vrst izdelkov. Naslednja razlika v proizvodnem postopku je ta, da gre preja po postopku oblikovanja v pušah skozi postopek sukanja.
(19)
V zvezi z utemeljitvijo (iii) o razlikah pri uporabi je bilo ugotovljeno, da so različne kemične lastnosti preje v primerjavi z rovingi, rezanimi nitmi in rogoznicami povezane z različnimi uporabami preje. Čeprav je bilo začasno sklenjeno, da se „skoraj vse različne vrste zadevnega izdelka […] v osnovi uporabljajo za iste namene“, je bilo to vprašanje na podlagi pripomb, prejetih po začasnem razkritju, dodatno preiskano, pri čemer je bilo ugotovljeno, da se preja uporablja predvsem v proizvodnji veliko lažjih inženirskih materialov za uporabo v tehničnih tkaninah, na primer za visokokakovostno izolacijo, zaščito in filtriranje, medtem ko se rovingi, rezane niti in rogoznice uporabljajo za okrepitev plastičnih materialov v kompozitih. V nekaterih primerih je tudi preja lahko primerna za okrepitev, vendar je takšna uporaba zelo redka in še tedaj zaradi ekonomskih razlogov malo verjetna, saj so stroški preje v primerjavi s stroški rovingov sorazmerno zelo visoki.
(20)
Glede na navedene razlike ni presenetljivo, da se tudi na trgu preja obravnava drugače od ostalih treh izdelkov. Uporabniki in industrija Unije so dejansko predložili tržno poročilo, ki je bilo objavljeno v neodvisni reviji, specializirani za kompozitne izdelke. V tem poročilu, ki nikakor ni bilo povezano s tem protidampinškim postopkom, je najprej pojasnjeno, da je treba med prejo in rovingi ločevati zaradi njihove proizvodnje in uporabe. Poleg tega je v njem podrobno analizirana globalna zmogljivost proizvodnje steklenih vlaken za dve skupini: (i) rovinge, rezane niti in rogoznice ter (ii) prejo. (3)
(21)
V zvezi z morebitno nadomestljivostjo preje z drugimi osnovnimi vrstami izdelkov je treba opozoriti, kot je že navedeno v uvodni izjavi 19 začasne uredbe, da je to teoretično mogoče, ker se preja lahko uporablja za omejeno število drugih namenov namesto drugih vrst izdelkov. Kljub temu je Komisija po dodatni analizi sklenila, da to v praksi nikakor ne bi bila gospodarsko upravičena možnost zaradi bistvene razlike med stroški proizvodnje preje in stroški proizvodnje drugih izdelkov, ki jo je mogoče pojasniti z različnimi proizvodnimi postopki, kot je navedeno v uvodni izjavi 18.
(22)
V pritožbi, na podlagi katere je bila uvedena ta preiskava, je izrecno navedeno, da ima zadevni izdelek eno edinstveno funkcijo in s tem namen ali uporabo, to je okrepitev plastičnih materialov v kompozitih. Vendar je bilo glede različnih uporab preje, vključno z več drugimi uporabami poleg uporabe v kompozitnih materialih, v navedeni analizi ugotovljeno, da se zaradi različnih postopkov proizvodnje bistveno razlikujejo tudi osnovne fizikalne in kemične lastnosti preje v primerjavi z rovingi (ter rezanimi nitmi in rogoznicami). Na podlagi pripomb, ki so bile v zvezi s tem predložene po končnem razkritju, se ta sklepna ugotovitev ni spremenila.
(23)
Ob upoštevanju navedenega se zahtevek za izključitev preje na podlagi različnih fizikalnih in kemičnih lastnosti ter različnih uporab v primerjavi z rovingi, rezanimi nitmi in rogoznicami sprejme. Zato se sklene, da je treba prejo izključiti iz opredelitve zadevnega izdelka, kot je opredeljen v začasni uredbi. Preja je tako dokončno izključena iz postopka.
(24)
Poleg tega je treba navesti, da je zainteresirana stran predložila zahtevek za izključitev tanke preje, ki pa zaradi izključitve vseh vrst preje iz obsega izdelka ni več relevanten.
1.2 Teksturirani rovingi
(25)
Ena zainteresirana stran je zahtevala izključitev teksturiranih rovingov. Utemeljitev zahtevka je bila, da je treba teksturirane rovinge obravnavati po enakem načelu kot impregnirane rovinge, ker izdelek ni več roving, ampak bolj izdelek s konca proizvodne verige.
(26)
V zvezi s tem je treba ponovno navesti razloge za izključitev nekaterih impregniranih rovingov. Nekatere vrste rovingov in preje so dejansko bile izključene, saj so te vrste posebno obdelane s prevlečenjem ali impregniranjem in imajo izgubo pri sežigu več kot 3 %, zaradi česar imajo drugačne fizikalne in kemične lastnosti.
(27)
Za teksturirane rovinge velja, da niso prevlečeni ali impregnirani ter imajo izgubo pri sežigu med 0,3 % in 0,13 %. Zato se ti izdelki jasno razlikujejo od impregniranih rovingov, ki so bili izključeni v začasni fazi. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da se teksturirani rovingi, tako kot drugi rovingi, rezane niti in rogoznice, uporabljajo predvsem za krepitev plastičnih materialov v kompozitih. Zato so ustrezno zajeti v opredelitvi obsega izdelka, v pritožbi in obvestilu o začetku tega postopka, pri čemer očitno ni razlogov, ki bi upravičili njihovo izključitev.
(28)
Zato se sklene, da se teksturirani rovingi jasno in nesporno uvrščajo v obseg izdelka tega postopka, pri čemer zahtevek za njihovo izključitev iz navedenega obsega izdelka nima zadostne dejanske podlage in ga je treba zavrniti.
1.3 Sklep
(29)
V zvezi z obsegom izdelka ni bilo predloženih nobenih dodatnih zahtevkov.
(30)
Glede na navedeno se je zdelo primerno, da se popravi opredelitev obsega izdelka iz začasne uredbe. Zadevni izdelek je torej dokončno opredeljen kot rezane niti iz steklenih vlaken dolžine 50 mm ali manj, rovingi iz steklenih vlaken, razen tistih, ki so impregnirani in prevlečeni ter imajo izgubo pri sežigu več kot 3 % (kot je določeno v standardu ISO 1887), in rogoznice iz steklenih vlaken, razen rogoznic iz steklene volne.
2. Podobni izdelek
(31)
Ker ni bilo drugih zahtevkov ali pripomb in ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav 13 do 23, se sklepne ugotovitve iz uvodne izjave 20 začasne uredbe potrdijo.
D. DAMPING
1. Tržnogospodarska obravnava (v nadaljnjem besedilu: TGO)
(32)
Po objavi začasnih ukrepov je en proizvajalec izvoznik/skupina proizvajalcev izvoznikov, ki mu/ji TGO ni bila odobrena, ponovno izrazil/izrazila svoje nestrinjanje z zavrnitvijo njegovega/njenega zahtevka za TGO. Vendar je zadevni proizvajalec izvoznik/skupina proizvajalcev izvoznikov le ponovil/ponovila svoje zahtevke, ki jih je izrazil/izrazila predhodno v postopku, in ni predstavil/predstavila nobenih novih utemeljitev. Opozoriti je treba, da so bile navedene utemeljitve podrobno obravnavane že v individualnem sporočilu zadevnemu proizvajalcu izvozniku/skupini proizvajalcev izvoznikov, kot je pojasnjeno v začasni uredbi.
(33)
Poleg tega je zadevni proizvajalec izvoznik/skupina proizvajalcev izvoznikov po končnem razkritju trdil/trdila, da je Komisija spregledala nove dokaze, ki jih je predložil/predložila. V zvezi s tem je treba navesti, da so ti dokazi vključevali le predložitev nekaterih dokumentov, ki podpirajo utemeljitev v zvezi s sestavo upravnega odbora družbe, ki je že bila navedena in obravnavana. Torej niso bili predstavljeni nobeni novi dokazi, ki bi spremenili odločitev, da se zahtevek zadevnega proizvajalca izvoznika/skupine proizvajalcev izvoznikov za TGO zavrne.
(34)
Zato se začasne ugotovitve glede zahtevka zadevnega proizvajalca izvoznika/skupine proizvajalcev izvoznikov za TGO dokončno potrdijo.
(35)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 21 do 29 začasne uredbe v zvezi z ugotovitvami TGO dokončno potrdi.
2. Individualna obravnava (v nadaljnjem besedilu: IO)
(36)
Poleg začasnega razkritja se isti proizvajalec izvoznik/skupina proizvajalcev izvoznikov, ki je predložil/predložila pripombe glede odločitve o TGO, ni strinjal/strinjala z zavrnitvijo zahtevka za IO. Trdil/trdila je, da Komisija ni predložila zadostnih razlogov za zavrnitev njegovega/njenega zahtevka za IO.
(37)
V zvezi s tem se ponovno navaja, da je večino direktorjev v upravnem odboru zadevne družbe imenovala družba v večinski lasti države, kot je navedeno v uvodni izjavi 26 začasne uredbe, v delu o analizi TGO. Zato ni mogoče izključiti pomembnega poseganja države v postopek sprejemanja odločitev pri tem proizvajalcu izvozniku.
(38)
Ker ta proizvajalec izvoznik ni dokazal, da je dovolj neodvisen od države, je bilo zanj potrjeno, da ne izpolnjuje meril iz člena 9(5) osnovne uredbe, zato je treba njegov zahtevek za IO zavrniti.
(39)
Po končnem razkritju so navedeni proizvajalec izvoznik in drugi proizvajalci izvozniki, ki jim ni bila odobrena IO, trdili, da odločitev o zavrnitvi njihove IO ni bila v skladu s poročilom odbora STO v sporu DS 397 o dokončnih protidampinških ukrepih za nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla iz Ljudske republike Kitajske. V zvezi s tem je treba navesti, da navedeno poročilo odbora še ni končno, ker ga ni sprejel Organ za reševanje sporov. Poleg tega se čas za predložitev pritožb v zvezi z navedenim poročilom odbora še ni iztekel. Trditev je bila zato zavrnjena.
(40)
Zato in ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z IO, se vsebina uvodnih izjav 30 do 33 začasne uredbe dokončno potrdi, hkrati pa se dokončno sklene, da se IO ne odobri nobenemu od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov, katerim je bila TGO zavrnjena.
3. Normalna vrednost
3.1 Določitev normalne vrednosti za proizvajalca izvoznika/skupino proizvajalcev izvoznikov, ki mu/ji je bila TGO odobrena
(41)
Po začasnem razkritju je proizvajalec izvoznik/skupina proizvajalcev izvoznikov, ki mu/ji je bila TGO odobrena, navedel/navedla, da je treba za vrste izdelkov, ki niso bile prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu (ali se sploh niso prodajale), normalno vrednost podobnega izdelka izračunati na podlagi konstruirane normalne vrednosti in ne tako, kot jo je izračunala Komisija v začasni fazi, ko je za normalno vrednost uporabila reprezentativne domače cene zelo podobnih vrst (ustrezno prilagojene).
(42)
Trditev je bila sprejeta, zato je bila normalna vrednost za nereprezentativne vrste (tiste, pri katerih je domača prodaja pomenila manj kot 5 % izvoza v Unijo ali se sploh niso prodajale na domačem trgu) izračunana na podlagi proizvodnih stroškov za posamezno vrsto izdelka, h katerim se prištejejo zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček. V primeru obstoječe domače prodaje se je za zadevne vrste izdelka uporabil dobiček od vseh transakcij na domačem trgu za posamezno vrsto izdelka (ker so bile vse domače prodajne transakcije za te vrste izdelka dobičkonosne, so bile zahteve iz člena 2(4) osnovne uredbe jasno upoštevane). Če domače prodaje ni bilo, se je uporabil povprečen dobiček. Za eno vrsto izdelka, za katero proizvodni stroški niso bili predloženi, se je uporabila konstruirana normalna vrednost zelo podobne vrste.
(43)
Pri ostalih vrstah izdelkov je bilo naknadno preverjeno, ali se lahko za vsako vrsto zadevnega izdelka, ki je bila na domačem trgu prodana v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe in v skladu z uvodnimi izjavami 37 do 40 začasne uredbe.
(44)
Pri dodatni preiskavi je bilo ugotovljeno, da je dobičkonosna prodaja le pri malo primerljivih vrstah izdelkov pomenila več kot 80 % skupne domače prodaje, zato se je lahko celotna domača prodaja uporabila pri izračunu povprečne cene za normalno vrednost teh vrst izdelkov. Pri preostalih vrstah je bila uporabljena le dobičkonosna prodaja.
(45)
Po končnem razkritju je proizvajalec izvoznik/skupina proizvajalcev izvoznikov, ki mu/ji je bila TGO odobrena, trdil/trdila, da je metodologija, uporabljena za konstruiranje normalne vrednosti nereprezentativnih vrst izdelkov in opisana v uvodni izjavi 42, tj. uporaba dobička od dobičkonosnih transakcij za zadevne vrste izdelkov, v nasprotju s členom 2(6) osnovne uredbe. Poleg tega je trdil/trdila, da se pri konstruiranju normalne vrednosti za posamezno vrsto izdelka običajno uporabi povprečen dobiček vseh dobičkonosnih transakcij za vse vrste izdelkov in da bi vsaka sprememba te prakse pomenila kršitev načela pravne varnosti.
(46)
Navesti je treba, da je metodologija, opisana v uvodni izjavi 42, v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe, ki določa, da zneski za dobičke temeljijo na dejanskih podatkih, ki se nanašajo na prodajo pri običajnem poteku trgovanja s podobnim izdelkom s strani izvoznika ali proizvajalca. Uporaba izraza „s podobnim izdelkom“ ne izključuje, da se izdelek v preiskavi po potrebi razdeli na vrste izdelkov. Poleg tega veljavna sodna praksa STO (4) zagotavlja, da dejanske stopnje dobička, določene za transakcije pri običajnem poteku trgovanja z zadevnimi vrstami izdelkov, pri katerih je treba normalno vrednost skonstruirati, ni mogoče zanemariti. Proizvajalec izvoznik/skupina proizvajalcev izvoznikov tudi ni prikazal/prikazala, da bi se morale transakcije za vrste izdelkov, pri katerih je treba normalno vrednost skonstruirati, obravnavati, kot da niso nastale pri običajnem poteku trgovanja. Nenazadnje je treba omeniti, da je opisana metodologija nepristranska. Kadar je stopnja dobička iz prodaje zadevne vrste izdelka pri običajnem poteku trgovanja nižja od tehtanega povprečnega dobička iz prodaje vseh vrst izdelkov pri običajnem poteku trgovanja, se bo za konstruiranje normalne vrednosti uporabila nižja stopnja dobička zadevne vrste izdelka. Trditev se zato zavrne.
3.2 Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike/skupine proizvajalcev izvoznikov, ki jim TGO ni bila odobrena
(a) Primerljiva država
(47)
Po začasnem razkritju je ena zainteresirana stran predložila pripombo, da se Turčija ne sme uporabiti kot primerljiva država, in predlagala, da se v ta namen uporabi Malezija. Ta pripomba ni bila nadalje utemeljena, zato se ni upoštevala.
(48)
Navesti je treba, da po izključitvi preje iz obsega izdelka v preiskavi (glej zgoraj), dejstvo, da se preja v Turčiji ne proizvaja, ne pomeni več ovire za izbiro Turčije kot primerljive države, ker ni treba konstruirati normalne vrednosti nobene od vrst izdelka v preiskavi (glej tudi uvodni izjavi 50 in 51).
(49)
Glede na navedeno se dokončno sklene, da je Turčijo treba uporabiti kot primerljivo državo v tem postopku.
(b) Določitev normalne vrednosti
(50)
Po začasnem razkritju je ena stran trdila, da normalna vrednost podobnega izdelka v Turčiji morda ni pravilna, ker je stroškovna struktura turške sodelujoče družbe izkrivljena. Pri preiskavi je bilo dejansko ugotovljeno, da ima turška sodelujoča družba visoke finančne stroške, ki lahko izkrivljajo izračun normalne vrednosti, zlasti med njenim konstruiranjem.
(51)
Da bi se preprečilo kakršno koli morebitno izkrivljanje izračuna, je bilo sklenjeno, da se vrste izdelkov združijo v skupino in da se razlikuje le med glavnimi lastnostmi izdelkov. S to združitvijo v skupino se je v smislu obsega prodaje povečala primerljivost zadevnega izdelka s turškim podobnim izdelkom, kar je omogočilo uporabo dejanskih cen namesto konstruirane normalne vrednosti, pri kateri bi bilo treba uporabiti prodajne, splošne in administrativne stroške (ki so zaradi finančnih stroškov lahko izkrivljeni).
4. Izvozna cena in primerjava cen
(52)
Ker ni bilo nobenih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 48 do 50 začasne uredbe v zvezi z določitvijo izvozne cene in primerjavo izvoznih cen z ustrezno normalno vrednostjo dokončno potrdi.
5. Stopnje dampinga
(53)
Ker ni bilo nobenih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 51 do 54 začasne uredbe v zvezi s splošno metodologijo za izračun stopenj dampinga dokončno potrdi.
(54)
Glede na zgornje spremembe izračuna normalnih vrednosti in po popravku nekaterih napak v izračunih je dokončno določen znesek dampinga, izražen kot odstotek neto cene CIF franko meja Unije, pred plačilom dajatev:
Preglednica 1
Stopnje dampinga
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. in Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Druge sodelujoče družbe
29,7 %
E. ŠKODA
(55)
Navesti je treba, da je bilo treba analizo škode po izključitvi preje iz obsega izdelka (glej uvodne izjave 13 do 23) prilagoditi preostalim trem glavnim vrstam izdelkov, tj. rovingom, rezanim nitim in rogoznicam. Zato je bilo treba popraviti nekatere kazalnike škode, obseg dampinškega uvoza ter izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje odprave škode.
1. Industrija Unije
(56)
V zvezi z opredelitvijo industrije Unije in reprezentativnostjo vzorca proizvajalcev Unije niso bile prejete nobene nove pripombe ali trditve. Ob upoštevanju tega in dejstva, da je vrsta izdelka, izključena iz obsega izdelka, tj. preja, pomenila omejen delež proizvodnje in prodaje proizvajalcev Unije, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 56 do 58 začasne uredbe potrdijo.
2. Potrošnja Unije
(57)
V zvezi s potrošnjo Unije je treba navesti, da je bil, kot je navedeno v uvodni izjavi 55, zaradi izključitve ene od štirih glavnih vrst izdelkov, tj. preje, iz obsega izdelka popravljen obseg potrošnje Unije.
(58)
Na podlagi navedenega pregleda je bil razvoj potrošnje Unije v obravnavanem obdobju naslednji:
Preglednica 2
Potrošnja Unije
2006
2007
2008
OP
Enote (v tonah)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indeksirano
100
105
104
77
(59)
Navedeno gibanje potrošnje je podobno ugotovljenemu gibanju za izdelek v preiskavi, kot je opredeljen v začasni uredbi, in sicer se je potrošnja povečala za 5 % v obdobju 2007-2008 ter se potem v OP bistveno zmanjšala, tj. za 23 % v primerjavi z letom 2006.
3. Uvoz iz zadevne države
(60)
Zaradi izključitve preje iz obsega izdelka je bilo treba podatke o uvozu popraviti.
(61)
Ena zainteresirana stran je trdila, da bi bilo treba uvoz iz LRK od proizvajalcev, povezanih z industrijo Unije, izključiti iz zadevnega uvoza.
(62)
V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, kot je že navedeno v uvodni izjavi 58 začasne uredbe, da je v OP obseg uvoza iz LRK od vzorčenih proizvajalcev znašal le manj kot 4 % celotnega uvoza s Kitajske. Po izključitvi preje iz obsega izdelka se to ni spremenilo.
(63)
V OP sta zadevni izdelek iz LRK uvažala le dva proizvajalca Unije, zato natančnega obsega tega uvoza ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti. Tudi če bi se zneski tega uvoza odšteli za vsako leto obravnavanega obdobja, se gibanje obsega uvoza in tržni deleži v nobenem primeru ne bi bistveno spremenili. Tržni delež dampinškega uvoza bi bil manjši, vendar le za manj kot eno odstotno točko v posameznem letu obravnavanega obdobja, zato v obravnavanem obdobju ne bi vplival na splošno gibanje.
(64)
Po izključitvi preje so popravljeni podatki o uvozu naslednji:
(a) Obseg
Preglednica 3
Uvoz iz LRK (obseg)
2006
2007
2008
OP
Enote (v tonah)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indeksirano
100
156
186
139
(b) Tržni delež
Preglednica 4
Uvoz iz LRK (tržni delež)
2006
2007
2008
OP
Tržni delež (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indeksirano
100
149
179
180
(65)
Po teh spremembah so se gibanja, ugotovljena v začasni fazi, v zvezi z obsegom uvoza zadevnega izdelka le malo spremenila. Vendar je povečanje obsega uvoza v absolutnem in relativnem smislu še vedno veliko. Ta uvoz se je v obravnavanem obdobju zelo hitro povečal, predvsem med letoma 2006 in 2008 (za 86 %), potem pa je uvoz s Kitajske zaradi splošnega zmanjšanja povpraševanja upadel. Vendar se je tržni delež tega uvoza med letom 2008 in OP še naprej večal, pri čemer se je v celotnem obdobju povečal za 6,3 odstotne točke.
(c) Razvoj cen
(66)
Po izključitvi preje se je povprečna uvozna cena CIF zadevnega izdelka znatno zmanjšala (za približno 3 %):
Preglednica 5
Uvoz iz LRK (cene)
2006
2007
2008
OP
Povprečna cena za tono (EUR)
901
907
945
909
Indeksirano
100
101
105
101
(67)
Ta preglednica kaže, da se gibanje razmeroma stabilnih cen v obravnavanem obdobju ni spremenilo, zato se lahko potrdi sklepna ugotovitev glede gibanja cen tega uvoza, kot je navedena v začasni uredbi.
(d) Nelojalno nižanje prodajnih cen
(68)
Pri izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen je bilo treba popraviti začasne stopnje, ker je bilo zaradi izključitve preje iz obsega izdelka treba ustrezno prodajo odstraniti iz izračuna škode.
(69)
Poleg tega je bilo odločeno, da se vrste izdelkov združijo v skupino in da se razlikuje le med glavnimi lastnostmi izdelkov, tako kot je bilo izvedeno v delu preiskave, ki se nanaša na damping (glej uvodni izjavi 50 in 51). To je povzročilo povečanje obsega kitajskega uvoza, vključenega v primerjavo s prodajo podobnega izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije, s čimer je bila zagotovljena večja reprezentativnost izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen.
(70)
Uporabila se je tudi prilagoditev za stroške, nastale po uvozu, če so ti stroški nujni za prodajo zadevnega izdelka.
(71)
Po spremembah izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen zaradi (i) izključitve preje, (ii) združitve vrst izdelka v skupino in (iii) prilagoditve za stroške, nastale po uvozu, znašajo popravljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen do 18,2 %, medtem ko je povprečno nelojalno nižanje prodajnih cen 10,9 %. Navedene spremembe so se upoštevale tudi pri izračunu stopnje odprave škode - glej uvodno izjavo 134 te uredbe.
(72)
Z izjemo navedenih sprememb in ker ni bilo drugih trditev ali pripomb, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 61 do 65 začasne uredbe potrdijo.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
4.1 Popravek kazalnikov škode zaradi izključitve preje
(73)
Zaradi izključitve preje iz obsega izdelka je bilo treba prilagoditi nekatere preglednice v razdelku D.4 začasne uredbe. Poleg tega je bil potreben manjši popravek podatkov o prodaji za enega od vzorčenih proizvajalcev. Omeniti je treba, da je bil delež preje v proizvodnji in prodaji vzorčenih proizvajalcev sorazmerno omejen. Zato so te prilagoditve najbolj vplivale na kazalnike, ki temeljijo na podatkih vseh proizvajalcev Unije (obseg prodaje in tržni delež). Nekoliko manj so vplivale tudi na povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev. Vendar se ugotovljena gibanja v primerjavi z ugotovitvami iz začasne uredbe tudi za te kazalnike niso bistveno spremenila, kot prikazuje tabela v nadaljevanju. Glede na omejen delež preje v vzorcu proizvajalcev izključitev preje iz obsega izdelka ni vplivala na finančne kazalnike (dobičkonosnost, donosnost naložb (DN), denarni tok in naložbe). Zaradi preglednosti so v nadaljevanju prikazane vse preglednice v zvezi s kazalniki škode, navedenimi v razdelku D.4 začasne uredbe, vključno s tistimi, ki ostanejo nespremenjenimi.
(74)
Izključitev preje iz obsega izdelka je v primerjavi s podatki iz začasne uredbe zelo malo vplivala na razvoj obsega proizvodnje vzorčenih proizvajalcev (povečanje za 1 % leta 2008 in v OP), zato se sklepna ugotovitev iz uvodne izjave 67 začasne uredbe potrdi.
Preglednica 6
Industrija Unije - proizvodnja
Vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
Enote (v tonah)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indeksirano
100
103
102
64
(75)
Vrednost proizvodne zmogljivosti industrije Unije se je zaradi izključitve preje na splošno zmanjšala, vendar to ni vplivalo na gibanje in izkoriščenost zmogljivosti. Zato se sklepna ugotovitev iz uvodne izjave 69 začasne uredbe potrdi.
Preglednica 7
Industrija Unije - proizvodna zmogljivost
Vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
Zmogljivost (v tonah)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indeksirano
100
100
102
89
Izkoriščenost zmogljivosti (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indeksirano
100
103
100
71
(76)
Izključitev preje iz obsega izdelka je v primerjavi s podatki iz začasne uredbe zelo malo vplivala na gibanje zalog vzorčenih proizvajalcev (povečanje za 1 % leta 2007, leta 2008 in v OP), zato se sklepna ugotovitev iz uvodne izjave 70 začasne uredbe potrdi.
Preglednica 8
Industrija Unije - zaloge
Vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
Enote (v tonah)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indeksirano
100
83
140
93
(77)
Čeprav je zmanjšanje obsega prodaje od leta 2006, v primerjavi z obsegom prodaje iz začasne uredbe, v letih 2007 in 2008 večje za 1 % ter za 3 % manj izrazito v OP, je obseg prodaje v obravnavanem obdobju upadel za 27 %, zato se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 71 in 72 potrdijo.
Preglednica 9
Industrija Unije - prodaja EU (obseg)
Vsi proizvajalci EU
2006
2007
2008
OP
Enote (v tonah)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indeksirano
100
99
95
73
(78)
Po izključitvi preje iz obsega izdelka se je tržni delež industrije Unije v EU zmanjšal s 76,3 % na 71,9 % (v nasprotju z zmanjšanjem s 75,1 % na 69,5 %). Sklepne ugotovitve iz uvodne izjave 73 začasne uredbe glede tržnega deleža industrije Unije se zato potrdijo.
Preglednica 10
Industrija Unije - tržni delež EU
Vsi proizvajalci EU
2006
2007
2008
OP
Tržni delež EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indeksirano
100
95
92
94
(79)
Zaradi izključitve preje iz obsega izdelka so se povprečne prodajne cene na splošno nekoliko znižale. Vendar je gibanje popolnoma enako kot gibanje prodajnih cen, navedeno v začasni uredbi (le 1 % povečanje za leto 2008 in v OP), zato se sklepne ugotovitve iz uvodne izjave 74 navedene uredbe potrdijo.
Preglednica 11
Industrija Unije - prodaja EU (povprečne cene)
Vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
EUR za tono
1 163
1 154
1 181
1 147
Indeksirano
100
99
102
99
(80)
Iz podatkov o zaposlenosti proizvajalcev Unije je bila izključena proizvodnja preje. Sorazmerno majhno zmanjšanje obsega ni spremenilo gibanja (le 1 % povečanje za leto 2008 in v OP), zato se sklepne ugotovitve iz uvodne izjave 75 začasne uredbe potrdijo.
Preglednica 12
Industrija Unije - zaposlenost
Vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
Število zaposlenih oseb
4 050
3 851
3 676
3 275
Indeksirano
100
95
91
81
(81)
Izključitev preje ni vplivala na produktivnost industrije Unije, zato se sklepne ugotovitve iz uvodne izjave 76 začasne uredbe lahko potrdijo.
Preglednica 13
Industrija Unije - produktivnost
Vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
Tone na zaposlenega
121
131
136
95
Indeksirano
100
108
113
79
(82)
Kot je že navedeno v uvodni izjavi 73, zaradi omejenega deleža preje v vzorcu proizvajalcev izključitev preje iz obsega izdelka ni vplivala na finančne kazalnike, navedene v nadaljevanju.
(83)
Izključitev preje iz obsega izdelka ni vplivala na stroške dela v smislu povprečnih plač na leto, zato se sklepne ugotovitve iz uvodne izjave 77 začasne uredbe potrdijo.
Preglednica 14
Industrija Unije - stroški dela
Vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
Plače na leto (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indeksirano
100
101
103
97
(84)
Izključitev preje iz obsega izdelka ni vplivala na dobičkonosnost in donosnost naložb, zato se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 78 do 81 začasne uredbe potrdijo.
Preglednica 15
Industrija Unije - dobičkonosnost in DN
Vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
Čisti dobiček (kot % prometa)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
DN
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Izključitev preje iz obsega izdelka ni vplivala na stanje denarnega toka industrije Unije, zato se sklepna ugotovitev iz uvodne izjave 83 začasne uredbe potrdi.
Preglednica 16
Industrija Unije - denarni tok
Vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
Denarni tok (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indeksirano
100
50
22
-64
(86)
Izključitev preje iz obsega izdelka ni vplivala na stopnjo naložb industrije Unije, zato se sklepne ugotovitve iz uvodne izjave 85 začasne uredbe potrdijo.
Preglednica 17
Industrija Unije - naložbe
Vzorčeni proizvajalci
2006
2007
2008
OP
Neto naložbe (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indeksirano
100
52
109
71
4.2 Pripombe, prejete po razkritju začasnih ugotovitev
(87)
Ena zainteresirana stran je trdila, da bi morala Komisija analizirati škodo (in tudi vzroke) po posameznih segmentih, tj. ločeno za vse glavne vrste izdelka. Ta stran je menila, da so glavne vrste izdelka preveč različne, da bi jih lahko analizirali kot celoto.
(88)
Najprej je treba opozoriti, da je mogoče o dampingu in škodi sklepati le za zadevni izdelek in podobni izdelek kot celoto. Če obstajajo zahtevki glede opredelitve zadevnega izdelka, jih je treba analizirati v tem okviru in ne smejo povzročiti ločene analize škode, odvisno od različnih vrst izdelkov, ki jih zajema preiskava. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 13 do 23, je bil obseg izdelka te preiskave v zaključni fazi preiskave z izključitvijo preje spremenjen. Sklepne ugotovitve glede dampinga in škode je mogoče oblikovati le o tem, na novo opredeljenem zadevnem izdelku in podobnem izdelku kot celoti. Iz teh razlogov navedenega zahtevka ni mogoče sprejeti.
(89)
Ista zainteresirana stran je trdila, da podatki, prikazani za industrijo Unije, niso skladni. Zlasti je menila, da je Komisija ravnala napačno, ker je v nekaterih primerih navedla podatke iz celotne industrije Unije, medtem ko so bili v drugih primerih uporabljeni preverjeni podatki le za vzorčene proizvajalce.
(90)
V zvezi s to trditvijo je najprej treba opozoriti, da je vzorčenje postopek, ki je izrecno določen v členu 17 osnovne uredbe, da se lahko obravnavajo primeri, v katerih ni mogoče podrobno preiskati nekaterih skupin gospodarskih subjektov. Izbrani vzorec proizvajalcev Unije je bil obravnavan kot reprezentativen za celotno industrijo Unije in zainteresirane strani niso predložile nobene utemeljene trditve, s katero bi temu nasprotovale. Kot je že navedeno v uvodni izjavi 66, so bili zato vsi kazalniki škode, razen tistih v zvezi z obsegom prodaje in tržnim deležem, določeni na podlagi informacij, ki so bile zbrane od vzorčenih proizvajalcev Unije in preverjene v njihovih prostorih. Obseg prodaje industrije Unije, ki zajema vse proizvajalce Unije, je bil pogoj za izračun potrošnje Unije, prav tako pa sta bila obseg prodaje in potrošnja Unije potrebna za določitev tržnega deleža industrije Unije.
(91)
Druga zainteresirana stran je trdila, da bi se moral uvoz iz LRK od proizvajalcev, povezanih z vzorčenimi proizvajalci Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 58 začasne uredbe, dodati prodaji zadevnih proizvajalcev.
(92)
Ker zadevne izdelke ponovno prodajajo le zadevni proizvajalci Unije, bi dodajanje tega uvoza njihovemu obsegu prodaje izkrivilo prikazane podatke, zato se ne zdi upravičeno. Obseg tega uvoza je v vsakem primeru omejen, kot je že navedeno v uvodnih izjavah 62 in 63. Kot je navedeno v istih izjavah, bi to tudi na tržne deleže le malo vplivalo in ne bi spremenilo gibanja povezanih kazalnikov škode.
(93)
Ena zainteresirana stran je navedla, da Komisija ni pojasnila, zakaj je bila prodaja za lastno uporabo vključena v podatke o prodaji industrije Unije. Trdila je, da bi Komisija morala analizirati trg za lastno uporabo neodvisno od prostega trga.
(94)
V zvezi s tem je treba poudariti, da je bila prodaja za lastno uporabo vključena v obseg prodaje industrije Unije in analizo tržnega deleža, ker je bilo ugotovljeno, da je ta prodaja konkurirala uvozu. V preiskavi je bilo dejansko ugotovljeno, da bi se lahko količine, uporabljene za lastno uporabo zadevnih družb v Uniji, načeloma nadomestile s kupljenimi steklenimi vlakni, npr. če bi tržne okoliščine in/ali finančni vidiki povzročili takšno spremembo. Zato so bile vključene v analizo trga Unije. Če bi se prodaja za lastno uporabo izključila iz analize, gibanja prodaje v nobenem primeru ne bi pokazala bistvenih sprememb.
(95)
Industrija Unije je podvomila v povprečne prodajne cene industrije Unije, ki so za Unijo navedene v preglednici 10 začasne uredbe. Domnevala je, da gre za napako v izračunu, in trdila, da je bilo dejansko znižanje prodajnih cen v obravnavanem obdobju večje od navedenega 2 % znižanja. Zaradi te trditve je bil izračun povprečnih prodajnih cen Unije pri vzorčenih proizvajalcih Unije pregledan. Izračun je temeljil na preverjenih prodajnih cenah in ugotovljeno je bilo, da je pravilen. Vendar je bilo treba zaradi izključitve preje iz obsega izdelka ponovno izračunati povprečne prodajne cene z izključitvijo preje, pri čemer so spremenjene povprečne prodajne cene prikazane v preglednici 11.
(96)
Dva od vzorčenih proizvajalcev sta podvomila v nekatere prilagoditve njunih podatkov o dobičkonosnosti. Sporne prilagoditve so zadevale prenose znotraj družb, spremembe v obračunavanju in nekatere izredne elemente, za katere je Komisija menila, da po nepotrebnem izkrivljajo končne podatke o dobičku. Zadevna proizvajalca sta prilagoditve izpodbijala, ker sta menila, da zaradi njih niso bili prikazani pomembni stroški, čeprav so nastali in bi lahko bili v nekaterih primerih celo povezani z dampinškim uvozom. Prilagoditve podatkov o dobičkonosnosti, ki so bile izvedene za dve družbi, so bile pregledane in ponovno je bilo ugotovljeno, da so upravičene. To trditev je bilo zato treba zavrniti.
(97)
Ker ni bilo drugih trditev ali pripomb, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 66 do 86 začasne uredbe, kot so bile spremenjene z uvodnimi izjavami 55 do 80, potrdijo.
5. Sklep o škodi
(98)
Ker ni bilo drugih trditev ali pripomb, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 87 do 89 začasne uredbe potrdijo.
F. VZROČNA ZVEZA
1. Učinek dampinškega uvoza
(99)
Nekatere strani so ponovno trdile, da glede na obseg in cene uvoza iz LRK ni vzročne zveze med škodo, ki jo je imela industrija Unije, in zadevnim uvozom. Zlasti so ponovno trdile, da je povprečna uvozna cena tega uvoza v obravnavanem obdobju v glavnem ostala stabilna ter da je industrija Unije uspela ohraniti podobne stopnje dobičkonosnosti, kot je bil navedeni ciljni dobiček v letih 2007 in 2008, ko se je obseg kitajskega uvoza najbolj povečal.
(100)
Odgovor na te trditve je že vključen v uvodni izjavi 94 in 95 začasne uredbe, ki se tako potrdita. Poleg tega, kot je že navedeno v uvodni izjavi 107 začasne uredbe, ni mogoče sklepati, da vzročne zveze ni več, le na podlagi razvoja omejenega števila kazalnikov škode, upoštevanih za omejen del obravnavanega obdobja. Ravno nasprotno, oceniti bi bilo treba celoten razvoj vseh kazalnikov škode v celotnem obravnavanem obdobju. Že začasna analiza je pokazala, da je uvoz zadevnih izdelkov povzročil padanje cen na trgu Unije v celotnem obravnavanem obdobju in znatno nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije v OP. Zato industrija Unije ni mogla doseči potrebnih ravni dobičkonosnosti, kar velja tudi za obdobja sorazmerno velikega povpraševanja, značilnega za leti 2007 in 2008. Poleg tega je uvoz iz LRK stalno pridobival tržni delež, predvsem leta 2007, ko se je trg steklenih vlaken v EU znatno povečal. Ta agresivna strategija pridobivanja tržnih deležev s stalno prodajo po cenah, nižjih od cen industrije Unije, ni povzročila velikega zmanjšanja dobičkonosnosti industrije Unije pred OP zaradi sorazmerno visokih ravni potrošnje Unije, ki so ublažile učinek škodljivega dampinga. Vendar razvoj v OP potrjuje, da so se vsi škodljivi učinki dampinškega uvoza izrazili takoj, ko so se tržni pogoji poslabšali. Zato se trditve iz uvodne izjave 99 zavrnejo.
2. Učinki drugih dejavnikov
(101)
Zaradi izključitve preje iz obsega izdelka je bilo treba podatke o uvozu spremeniti, kot je prikazano v preglednici:
Preglednica 18
Uvoz iz drugih držav
Država
2006
2007
2008
OP
Norveška
Obseg (v tonah)
34 945
28 834
35 396
24 980
Tržni delež (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Povprečna cena za tono (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turčija
Obseg (v tonah)
28 946
24 928
20 511
18 523
Tržni delež (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Povprečna cena za tono (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
ZDA
Obseg (v tonah)
16 757
15 821
12 145
8 726
Tržni delež (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Povprečna cena za tono (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malezija
Obseg (v tonah)
9 541
25 569
35 118
12 601
Tržni delež (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Povprečna cena za tono (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Tajvan
Obseg (v tonah)
9 043
9 919
8 791
6 996
Tržni delež (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Povprečna cena za tono (EUR)
928
925
928
854
Indija
Obseg (v tonah)
4 363
11 227
3 741
5 353
Tržni delež (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Povprečna cena za tono (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Republika Koreja
Obseg (v tonah)
6 277
4 845
13 918
5 112
Tržni delež (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Povprečna cena za tono (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japonska
Obseg (v tonah)
21 142
9 498
9 949
3 710
Tržni delež (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Povprečna cena za tono (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mehika
Obseg (v tonah)
1 017
2 977
1 803
1 763
Tržni delež (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Povprečna cena za tono (EUR)
364
729
977
1 033
Kanada
Obseg (v tonah)
3 930
3 096
2 123
2 029
Tržni delež (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Povprečna cena za tono (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Druge države
Obseg (v tonah)
6 787
12 923
6 899
7 092
Tržni delež (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Povprečna cena za tono (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Razen na obseg uvoza iz ZDA in Tajvana, ki se je zmanjšal za približno 35 % (OP) v primerjavi z obsegom, prikazanim v preglednici 17 začasne uredbe, je izključitev preje očitno le malo vplivala na uvoz iz drugih držav.
(103)
Več zainteresiranih strani je ponovno trdilo, da je škodo industriji Unije prej povzročila gospodarska kriza kot pa dampinški uvoz ali, drugače rečeno, da je bila gospodarska kriza glavni vzrok za škodo, medtem ko je bil uvoz iz LRK kvečjemu drugi, dodatni dejavnik. V zvezi s tem so trdile, da obstaja korelacija med potrošnjo in dobičkonosnostjo ter da se dobičkonosnost poslabša šele, ko ni več povpraševanja. Hkrati so trdile, da naj ne bi bilo korelacije med tržnim deležem EU, prodajnimi cenami in dobičkonosnostjo industrije Unije na eni strani ter tržnim deležem EU in prodajnimi cenami kitajskega uvoza na drugi. Prav tako so trdile, da naj Komisija ne bi pravilno ocenila škodljivih vplivov upada potrošnje EU in bi posledično kršila člen 3(7) osnovne uredbe.
(104)
Prvi del teh trditev je bil obsežno obravnavan v uvodnih izjavah 99 do 102 začasne uredbe. Dejansko je bil vpliv gospodarske krize proučen in v uvodni izjavi 101 začasne uredbe se priznava, da sta gospodarska kriza in zmanjšanje povpraševanja negativno vplivala na položaj industrije Unije ter tako prispevala k škodi, ki jo je imela industrija Unije. Vendar to ne zmanjšuje škodljivega vpliva poceni in dampinškega kitajskega uvoza na trg Unije v obravnavanem obdobju. To pomeni, da je gospodarska kriza v OP povečala škodo industrije Unije, vendar je uvoz iz LRK v vsakem primeru povzročil škodo, ki velja za znatno v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena.
3. Sklep o vzročni zvezi
(105)
Nobena od utemeljitev, ki so jih predložile zainteresirane strani, ni pokazala, da bi bil vpliv drugih dejavnikov, razen dampinškega uvoza iz LRK, tolikšen, da bi odpravil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in ugotovljeno škodo. Glede na navedeno in ker ni bilo drugih pripomb, ki še niso bile obravnavane, se sklene, da je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
(106)
Sklepne ugotovitve o vzročni zvezi iz začasne uredbe, kot so povzete v uvodnih izjavah 117 do 119 začasne uredbe, se tako potrdijo.
G. INTERES UNIJE
(107)
Glede na pripombe zainteresiranih strani je Komisija izvedla nadaljnjo analizo vseh argumentov, ki se nanašajo na interes Unije.
1. Interes industrije Unije
(108)
Pritožniki so ponovno navedli, da je uvedba protidampinških ukrepov bistvena za nadaljnjo uspešnost in delovanje industrije Unije v prihodnosti, saj je znižanje cen zaradi dampinškega uvoza iz LRK zelo vplivalo na prodajo, dobičkonosnost in sposobnost vlaganja industrije Unije. Ker ni bilo nobenih dodatnih posebnih pripomb v zvezi s tem, se uvodne izjave 122 do 126 začasne uredbe potrdijo.
2. Interes nepovezanih uvoznikov v Uniji
(109)
Ker ni bilo nobenih posebnih pripomb v zvezi s tem, se uvodni izjavi 127 in 128 začasne uredbe potrdita.
3. Interes uporabnikov
(110)
Po uvedbi začasnih ukrepov so pripombe izrazili številni uporabniki in združenja uporabnikov, ki se niso javili v začasni fazi.
(111)
Veliko uporabnikov je ponovno izrazilo splošne pripombe o nekaterih vprašanjih, ki so že bila analizirana v začasni uredbi, brez zagotovitve novih informacij v zvezi z njimi ali dodatnih dokazov, ki bi utemeljili te trditve. Vseeno so bile v zvezi z nekaterimi vprašanji prejete nove informacije, ki so bile potem analizirane.
(112)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da sodelovanje uporabnikov ni reprezentativno za obsežnost sektorja ter da je večina uporabnikov majhnih do srednje velikih podjetij, katerih položaj in stališča v analizi interesa Unije niso bili upoštevani.
(113)
V zvezi s tem je najprej treba opozoriti, da je 13 uporabnikov poslalo izpolnjen vprašalnik in da je tudi več drugih uporabnikov poslalo pripombe. Poleg tega je v imenu uporabnikov pripombe poslalo več združenj. Številne od teh zainteresiranih strani so svoja stališča izrazile tudi na zaslišanju. Po prilagoditvi štetja zaradi izključitve preje iz obsega izdelka so sodelujoči uporabniki pomenili približno 24 % uvoza zadevnega izdelka. Takšno sodelovanje se šteje za reprezentativno.
(114)
Kljub temu se prizna, da so uporabniki, ki so izpolnili vprašalnik, večinoma velike družbe. V zvezi s tem je Komisija odvisna od tistih, ki dejansko sodelujejo. Vseeno velja, da so bila s sodelovanjem več združenj (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) vprašanja malih in srednje velikih podjetij dejansko izražena ter da so bila ta podjetja upoštevana.
(115)
Številni uporabniki in eno združenje so izpodbijali oceno Komisije v zvezi s številom zaposlenih v uporabniški industriji steklenih vlaken, navedeno v uvodni izjavi 130 začasne uredbe. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Komisija v uvodni izjavi 130 začasne uredbe ocenila celotno število oseb, zaposlenih v vseh družbah s konca proizvodne verige industrije Unije, ki uporabljajo izdelke iz steklenih vlaken, vključno z izdelavo nadaljnjih izdelkov na koncu proizvodne verige, na približno 50 000 do 75 000. Navedene zainteresirane strani so trdile, da bi lahko število teh oseb znašalo 200 000 do 250 000, pri čemer so bile pozvane, da utemeljijo te ocene. Čeprav je eno združenje, tj. European Boating Industry, zagotovilo nekatere podporne podatke v zvezi z ladjedelništvom, ni bilo predloženih prepričljivih dokazov, ki bi te podatke o zaposlenosti povezali z zadevnim in podobnim izdelkom.
(116)
Vsekakor bi ugotavljanje interesa uporabnikov steklenih vlaken na podlagi tako splošnih podatkov, ki zajemajo vse osebe, zaposlene na vseh ravneh konca proizvodne verige industrije Unije, vključno z enotami multinacionalnih družb, ki nimajo nobene povezave z izdelki iz steklenih vlaken, resno vplivalo na verodostojnost analize interesa Unije.
(117)
Prav tako je treba opozoriti, da je, kot je navedeno v uvodni izjavi 130 začasne uredbe, Komisija ocenila tudi število zaposlenih v enotah, ki uporabljajo steklena vlakna in so del družb, ki so v OP uporabljala kitajska steklena vlakna, na približno 27 000 oseb. Ta ocena je temeljila na podrobnih podatkih o zaposlenosti v teh enotah v Uniji, kot so jih v izpolnjenih vprašalnikih poslali uporabniki. Ocena je bila izvedena z združevanjem teh podatkov in njihovo ekstrapolacijo za celoten kitajski uvoz zadevnega izdelka v OP. Ekstrapolacija je temeljila na deležu sodelujočih uporabnikov v celotnem kitajskem uvozu zadevnega izdelka v OP.
(118)
Končno je v zvezi s tem treba tudi navesti, da je bilo treba po izključitvi preje iz obsega izdelka navedeno oceno popraviti. Popravljena ocena znaša približno 22 000 oseb.
3.1 Vpliv stroškov dajatev na dobičkonosnost uporabnikov
(119)
Več uporabnikov je trdilo, da je Komisija v uvodnih izjavah 132 do 136 začasne uredbe podcenila vpliv začasne protidampinške dajatve na dobičkonosnost in posledično sposobnost preživetja evropske uporabniške industrije. Trdili so, da je dejanski vpliv veliko večji in da stopnja začasne dajatve ogroža obstoj več teh podjetij v Uniji.
(120)
V zvezi s tem je treba navesti, da je gospodarska ocena iz začasne uredbe temeljila na gospodarskih podatkih, ki so jih predložili uporabniki, ki so sodelovali v preiskavi. To so bile dejansko edine preverljive informacije, ki so bile na voljo v zvezi s tem. Čeprav je to oceno kritiziralo veliko uporabnikov, je le eden od njih predložil dodatne informacije, ki bi se lahko uporabile za natančnejšo analizo. Zadevna stran je uporabnik preje, zato podatki, ki jih je predložila, nazadnje niso bili upoštevani v analizi vpliva stroškov.
(121)
Uporabniki so tudi trdili, da je vpliv na male in srednje velike uporabnike večji od ugotovljenega. Vendar je bilo v zvezi s tem zagotovljenih malo konkretnih dokazov zaradi nepopolnega sodelovanja takšnih uporabnikov. Sodelujoči uporabniki sicer dejansko vključujejo nekatere multinacionalne družbe, pri katerih je vpliv dajatev verjetno bolj omejen. Vendar je Komisija, da bi izključila ta izkrivljajoči vpliv v izračunu, v zaključni fazi določila povprečen vpliv stroškov le za enote sodelujočih uporabnikov, ki uporabljajo steklena vlakna, in ne za celotne družbe - glej uvodno izjavo 123.
(122)
Po izključitvi preje iz obsega izdelka je bilo treba oceno, narejeno v začasni fazi, popraviti tako, da so se iz analize odstranile družbe, ki uporabljajo prejo. Poleg tega je bilo treba oceno dodatno spremeniti glede na stopnje dajatev, ki se uporabljajo (glej uvodno izjavo 139).
(123)
Glede na navedene spremembe bo izračunani vpliv dajatev za uporabniško industrijo povprečno le okoli 0,5 in največ 2,3 odstotne točke na dobiček enot uporabnikov, ki uporabljajo steklena vlakna. Vpliv bo tako veliko manjši, kot je bilo predvideno v začasni fazi, če bo sploh pomemben, saj je malo verjetno, da se majhno povišanje stroškov, kot je povišanje, ki bi ga verjetno povzročile veljavne davčne stopnje, ne more povsem ali vsaj delno prenesti.
(124)
Dejansko je v zvezi z zmožnostjo prenosa povišanja stroškov pritožnik poslal informacije o razvoju stroškov smole, ki so še eden od ključnih stroškov za uporabnike in v nekaterih primerih pomenijo celo večino stroška kompozitnih končnih izdelkov. V skladu s tem bi se stroški smole v enakem obdobju podvojili, medtem ko bi prodajna cena steklenih vlaken (strošek za uporabnike) zelo dolgo ostala stabilna. Povišanje cene smole je bilo spet izrazito od konca leta 2009. Kljub tem zelo velikim povišanjem cen so uporabniki še naprej kupovali to ključno surovino in prodajali svoje končne izdelke ter ostali konkurenčni. Zato je verjetno, da so uspeli prenesti vsaj del povišanja stroškov na svoje stranke. Če je tako veliko povišanje stroškov mogoče (delno) prenesti na stranke, ni razloga, da se to ne bi moglo zgoditi s protidampinško dajatvijo na steklena vlakna na ravni stopnje odprave škode.
(125)
Nekatere strani so trdile, da nekateri uporabniki, vključno z globalnimi skupinami, premikajo in/ali bodo premaknili proizvodnjo ven iz Unije, kar lahko povzroči izgubo delovnih mest za uporabnike Unije. Poleg tega to lahko vpliva tudi na stranke uporabnikov in proizvajalce plastičnih materialov, ki prav tako dobavljajo material uporabnikom steklene preje, ki proizvajajo kompozitne materiale. Vendar je to mogoča posledica uvedbe dajatev na kateri koli polizdelek, ne le na steklena vlakna. Uporabniki na koncu proizvodne verige lahko zahtevajo zaščito v okviru protidampinških postopkov, kar se je že zgodilo v primeru tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken. Vsekakor bi se zdaj vsi takšni vplivi, kot so bili navedeni, zdeli zelo omejeni zaradi stopenj dajatev, ki se uporabljajo (glej uvodno izjavo 139).
(126)
Glede na navedeno se lahko sklene, da preživetje nobenega od uporabnikov, ki so sodelovali v preiskavi in poslali gospodarske podatke, ki jih je lahko proučila Komisija, ne bi bilo ogroženo kot posledica povečanja stroškov zaradi predlaganih ukrepov.
3.2 Varnost oskrbe
(127)
Več uporabnikov je ponovno trdilo, da je bila varnost oskrbe na trgu Unije ogrožena in da so protidampinški ukrepi dodatno otežili ta položaj. Svojo trditev so utemeljili z nekaterimi dokazi, ki so prikazali nezmožnost industrije Unije, da bi zagotovila varno dobavo steklenih vlaken uporabniški industriji v zahtevanem obsegu in po zahtevanih cenah. Podobno so o navedbi Komisije, da so neizkoriščene zmogljivosti v EU dovolj velike za nadomestitev uvoza iz LRK, menili, da je poenostavljena in neupravičena.
(128)
Vprašanje je bilo dodatno analizirano. Od pritožnika so bile pridobljene tudi nove informacije o obsegu proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti in povpraševanju. Tako pridobljene in analizirane informacije so pokazale, da je v prvi polovici leta 2010 dejansko obstajalo ozko grlo pri dobavi nekaterih izdelkov, ki jih izdeluje industrija Unije, zaradi pomanjkanja zalog zaradi okrevanja trga po gospodarski krizi. Vendar se je medtem in v skladu s pričakovanjem v zvezi s tem, izraženim v začasni uredbi (uvodne izjave 145 do 149), povečanje povpraševanja stabiliziralo in zagotovljen je bil dokaz, da so dobavitelji EU leta 2010 znatno povečali svojo takoj razpoložljivo proizvodnjo. Prav tako so bila napovedana nadaljnja kratkoročna in srednjeročna povečanja proizvodne zmogljivosti industrije Unije. Poleg tega je bil poslan tudi dokaz o znatnem povečanju proizvodne zmogljivosti v več drugih državah proizvajalkah zunaj Unije.
(129)
Posodobljeni podatki o proizvodnji in proizvodni zmogljivosti za prejo so bili manj pomirjujoči in tudi neodvisna tržna študija je pokazala očitno manj ugodno stanje oskrbe s prejo. Vendar to vprašanje po izključitvi preje iz obsega izdelka ni več pomembno.
(130)
Več uporabnikov je tudi trdilo, da so nekateri proizvajalci Unije znatno povišali cene nekaterih izdelkov tik pred objavo začasne uredbe in zahtevali povišanje cen, ko so uporabniki začeli povpraševati po dodatnih količinah. Prav tako so trdili, da so bili nekateri proizvajalci Unije v nasprotju z običajno prakso pripravljeni podpisati le kratkoročne pogodbe (manj kot eno leto). V zvezi s tem je bilo zagotovljenih nekaj dokazov, ki so jih uporabniki obravnavali kot znak za to, da industrija Unije ne bi mogla dobaviti količin, ki jih je zahteval trg, po primernih cenah.
(131)
V zvezi s tem je treba navesti, da je po uvedbi protidampinških ukrepov mogoče pričakovati, da se cene na trgu Unije nekoliko povišajo. Zato ni neobičajno, da so se nekoliko povišale tudi cene proizvajalcev Unije. Kratkoročne pogodbe pa so vprašanje kupca in prodajalca, ki ni nujno povezano s kratkoročnim pomanjkanjem dobave, ampak ga je mogoče pojasniti z več drugimi dejavniki, ki vplivajo na trg. Kot je že navedeno v uvodni izjavi 128, se vsekakor zdi, da se je leta 2010 stanje na področju dobave steklenih vlaken normaliziralo. Iz teh razlogov se navedene trditve zavrnejo.
4. Sklep o interesu Unije
(132)
Na podlagi navedenega se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 150 in 151 začasne uredbe potrdijo in dokončno se sklene, da na splošno ni nujnih razlogov proti uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK.
H. DOKONČNI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(133)
Pritožnik je trdil, da je 5 % ciljni dobiček, kot je bil določen v začasni fazi, izredno nizek, ter ponovil stališče, da bi bila raven med 12 % in 15 % bolj upravičena glede na to, da je industrija steklenih vlaken zelo kapitalsko intenzivna. Trdil je, da bo toliko višja raven dobičkonosnosti potrebna za ustvarjanje zdrave donosnosti naložb kapitala in bo omogočila nove naložbe. Vendar navedena trditev ni bila prepričljivo utemeljena in zato se sklene, da se mora ohraniti 5 % stopnja dobička, določena v začasni fazi.
(134)
V zvezi z določitvijo stopnje odprave škode so se, kot je že navedeno v uvodni izjavi 71, spremembe metodologije, ki so vplivale na izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, tj. (i) izključitev preje, (ii) združitev vrst izdelka v skupino in (iii) prilagoditev za stroške, nastale po uvozu, uporabile tudi pri izračunu stopnje odprave škode.
(135)
Da bi izključila prejo in v analizi škode upoštevala posebnosti vsake skupine izdelkov (rovingi, rezane niti in rogoznice), je Komisija uporabila podrobne finančne informacije, ki so jih ločeno po vrsti izdelka poslali vzorčeni proizvajalci Unije. V zvezi s tem so bili namesto skupnih podatkov, ki so bili uporabljeni pri začasnih izračunih in so vključevali prejo (glej uvodno izjavo 155 začasne uredbe), uporabljeni ločeni finančni podatki o glavnih skupinah izdelkov (rovingi, rezane niti in rogoznice). Takšen izračun bolje izraža položaj na trgu ter upošteva popravljen obseg izdelka in posebnosti glavnih vrst izdelkov, kolikor je mogoče.
(136)
Na podlagi navedenih sprememb je bil izveden obsežen popravek začasnih stopenj odprave škode.
2. Dokončni ukrepi
(137)
Glede na navedeno velja, da je treba v skladu s členom 9 osnovne uredbe uvesti dokončne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka.
(138)
Ker so stopnje odprave škode zdaj nižje od ugotovljenih stopenj dampinga, morajo dokončni ukrepi temeljiti na stopnji odprave škode.
(139)
Na podlagi navedenega je stopnja dajatev, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije, carina neplačana, naslednja:
Proizvajalec izvoznik
Predlagana protidampinška dajatev (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. in Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Vse druge družbe
13,8
(140)
Stopnja protidampinške dajatve za posamezno družbo iz te uredbe je bila določena na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izraža stanje, ki je bilo ugotovljeno med to preiskavo v zvezi z zadevno družbo. Ta stopnja dajatve (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporablja izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države in proizvedenih v posebej navedenih družbah. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, te stopnje ne morejo uporabljati in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(141)
Vsak zahtevek za uporabo te stopnje protidampinške dajatve za posamezno družbo (npr. zaradi spremembe imena družbe ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj poslati Komisiji (5) z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti vsako spremembo dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom, povezanih na primer z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo sklicevanja na družbo, ki lahko uporablja individualno stopnjo dajatve.
(142)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo dajatve na ravni države uporabljati za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
3. Dokončno pobiranje začasnih dajatev
(143)
Glede na obseg ugotovljene stopnje dampinga in glede na raven škode, povzročene industriji Unije, je nujno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno poberejo v obsegu višine uvedenih dokončnih dajatev. Ker je preja zdaj izključena iz obsega izdelka (glej uvodne izjave 13 do 24) je treba zneske, ki so bili začasno zavarovani za uvoz preje, sprostiti. Ker so dokončne stopnje dajatev nižje od začasnih stopenj dajatev, se zneski, ki so začasno zavarovani in presegajo dokončno stopnjo protidampinške dajatve, sprostijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz rezanih niti iz steklenih vlaken dolžine 50 mm ali manj, rovingov iz steklenih vlaken, razen tistih, ki so impregnirani in prevlečeni ter imajo izgubo pri sežigu več kot 3 % (kot je določeno v standardu ISO 1887), ter rogoznic iz steklenih vlaken, razen rogoznic iz steklene volne, ki so trenutno uvrščeni v oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 in ex 7019 31 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 in 7019310099) ter imajo poreklo iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:
Družba
Protidampinška dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. in Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Vse druge družbe
13,8
A999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
1. Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo (EU) št. 812/2010 na uvoz preje iz steklenih vlaken, razen preje, ki je impregnirana in prevlečena ter ima izgubo pri sežigu več kot 3 % (kot je določeno v standardu ISO 1887), ki se trenutno uvršča v oznako KN ex 7019 19 10 (oznake TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 in 7019191079) ter ima poreklo iz Ljudske republike Kitajske, se sprostijo.
2. Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo (EU) št. 812/2010 na uvoz rezanih niti iz steklenih vlaken dolžine 50 mm ali manj, rovingov iz steklenih vlaken, razen tistih, ki so impregnirani in prevlečeni ter imajo izgubo pri sežigu več kot 3 % (kot je določeno v standardu ISO 1887), ter rogoznic iz steklenih vlaken, razen rogoznic iz steklene volne, ki so trenutno uvrščeni v oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 in ex 7019 31 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 in 7019310099) ter imajo poreklo iz Ljudske republike Kitajske, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo dokončne stopnje protidampinških dajatev, se sprostijo.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 9. marca 2011