NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1036/2010
ze dne 15. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 17. února 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, skupinu vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozce, uživatele a ostatní strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Bosny a Hercegoviny. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatelé, výrobci v Unii, skupina vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli základní údaje o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v oddíle 2.1. níže) v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009.
(6)
Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii s největším objemem výroby/prodeje v Unii.
(7)
Jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Jeden z těchto dovozců však dotčený výrobek nedovážel/nenakupoval. Vzhledem k omezenému počtu dovozců se výběr vzorku nepovažoval za nutný.
(8)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to skupině vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům/uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Odpovědi byly obdrženy od skupiny vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, včetně společností, které jsou ve spojení s touto skupinou, od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří dovozců/uživatelů v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španělsko
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Maďarsko
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemsko
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itálie
Dovozci/uživatelé v Unii
-
skupina Reckitt Benckiser, Slough, Spojené království a Mira, Itálie
-
Henkel AG, Dusseldorf, Německo
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Německo
Vyvážející výrobci v Bosně a Hercegovině
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (ve spojení s výše uvedeným vyvážejícím výrobcem)
Dovozce v Unii, který je ve spojení
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva
1.3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem je zeolit A ve formě prášku, nazývaný rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2842 10 00.
(13)
Dotčený výrobek je určen pro konečné použití jako složka používaná při výrobě chemických čisticích prostředků a změkčovačů vody.
2.2. Obdobný výrobek
(14)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek prodávaný na domácím trhu v Bosně a Hercegovině a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(15)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců uvedla, že dotčený výrobek, který vyváží společnost Fabrika Glinice Birac AD i společnost Alumina d.o.o., která je s ní ve spojení (dále jen „skupina Birac“), má jiné výrobní náklady, výrobní procesy a jakost než obdobný výrobek, který vyrábějí někteří výrobci v Unii. Skupina Birac rovněž uvedla, že její výrobní proces je založen na hlinitanovém louhu z procesu výroby oxidu hlinitého namísto trihydrátu oxidu hlinitého, zatímco výroba v Unii je obvykle založena na krystalech hydroxidu, které po zahřátí a přidání hydroxidu sodného přecházejí zpět do kapalného stavu k výrobě zeolitu ve formě kaše. S ohledem na výše uvedená tvrzení se podotýká, že informace, které poskytla skupina Birac, nezpochybňují zjištěné skutečnosti, že bez ohledu na údajné rozdíly ve výrobních procesech, nákladech nebo jakosti má dotčený výrobek stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a slouží ke stejnému účelu jako obdobný výrobek.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
Na žádost o poskytnutí údajů pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpovědělo osm výrobců v Unii představujících přibližně 50 % objemu prodeje těchto výrobců na trhu. Jako součást vzorku bylo původně vybráno pět největších výrobců v Unii. Jedna společnost se však rozhodla spolupráci ukončit. Vzorek v tomto šetření proto tvoří zbývající čtyři výrobci v Unii.
(17)
Tito čtyři výrobci představovali přibližně 37 % celkového objemu prodeje výrobců v Unii na trhu Unie v období šetření a více než 75 % objemu prodeje osmi výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku. Tito čtyři výrobci zařazení do vzorku se považovali za reprezentativní, pokud jde o veškeré výrobce v Unii.
(18)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že tři výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. a Industrias Quimicas del Ebro SA) je nutno považovat za výrobce, kteří při šetření nespolupracují. Skupina uvedla, že tyto společnosti poskytly odpovědi na písemné upozornění na nedostatky, které neobsahovaly důvěrné údaje, o několik dnů později, než byla stanovená lhůta. S ohledem na výše uvedenou skutečnost se podotýká, že informace, které poskytly zmíněné strany, byly předloženy včas a nijak neohrozily pokrok šetření ani právo stran na obhajobu.
(19)
Uvádělo se rovněž, že jeden výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium) nezmínil ve své odpovědi pro výběr vzorku, že je ve spojení s jiným výrobcem v Unii (Silkem d.o.o.). Posledně uvedená společnost nebyla do vzorku zařazena a nebyla zahrnuta v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Uvádělo se proto, že by oba tito výrobci v Unii měli být považováni za výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracují. K této skutečnosti se poznamenává, že vztah mezi oběma stranami byl útvarům Komise znám ve fázi podání podnětu a že tento vztah byl uveden v odpovědi jedné ze stran pro výběr vzorku. Tento vztah byl mimoto uveden v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Je nutno rovněž objasnit, že společnosti Silkem d.o.o. a MAL Magyar Aluminium při šetření plně spolupracovaly. Co se týká společnosti Silkem d.o.o., tato společnost poskytla údaje ve fázi výběru vzorku, nebyla však do vzorku zařazena, a nebyla tudíž požádána o vyplnění odpovědi na dotazník. Pokud jde o společnost MAL Magyar Aluminium, nebylo nutné, aby tato společnost poskytla konsolidovanou odpověď se zahrnutím společnosti Silkem d.o.o., jelikož Silkem d.o.o. je zvláštním právním subjektem.
3.2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(20)
Na žádost o informace pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpověděli pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Následně bylo zjištěno, že jedna z těchto společností dotčený výrobek nedovážela ani nenakupovala. Bylo proto rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
4. DUMPING
4.1. Běžná hodnota
(21)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům uskutečněný oběma vyvážejícími výrobci ve skupině Birac reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej nebyl reprezentativní.
(22)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(23)
Prodejní transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové, pokud se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v průběhu období šetření.
(24)
Výše uvedená analýza prokázala, že veškerý domácí prodej obou vyvážejících výrobců byl ziskový vzhledem ke skutečnosti, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(25)
Jelikož se prodej na domácím trhu neuskutečnil v reprezentativním množství, musela být běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(26)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
4.2. Vývozní cena
(27)
Jelikož se veškerý vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím dovozce ve spojení, byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní cena zjištěna početně na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady, byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci dovozců, kteří nejsou ve spojení, při šetření bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, a to na základě informací získaných od uživatelů, kteří v období šetření rovněž dováželi dotčený výrobek.
(28)
Skupina Birac uvedla, že se funkce dovozce, který je s ní ve spojení, podobají spíše funkcím vývozního oddělení než dovozce, a proto by vývozní cena neměla být zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nýbrž by v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení měla být stanovena na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit. V této souvislosti se podotýká, že podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení je vývozní cena stanovena na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům, je-li dotčený výrobek prodáván dále nezávislým odběratelům společnostmi, které jsou ve spojení s vývozcem ve vyvážející zemi. Šetřením bylo prokázáno, že společnost ve spojení má sídlo v Unii. Tato společnost vyřizuje mimo jiné objednávky odběratelů a vystavuje faktury za dotčený výrobek vyráběný skupinou Birac. Mimoto bylo zjištěno, že skupina Birac prodává dotčený výrobek společnosti v Unii, která je s ní ve spojení, za účelem dalšího prodeje nezávislým odběratelům v EU. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. Je třeba zmínit, že skutečnost, že společnost ve spojení vykonává před dovozem určité činnosti, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s potřebnými úpravami podle čl. 2 odst. 9.
4.3. Srovnání
(29)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Úpravy týkající se nákladů na dopravu, přepravné a pojištění, bankovních poplatků, nákladů na balení a úvěry byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.4. Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro oba vyvážející výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(31)
Individuální dumpingová rozpětí obou vyvážejících výrobců byla zvážena na základě množství vyváženého do Unie, z čehož pro skupinu Birac vyplynulo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 28,1 %.
(32)
Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině není známo, že by v Bosně a Hercegovině existovali další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro Bosnu a Hercegovinu, mělo rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému pro jedinou skupinu spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině.
5. ÚJMA
5.1. Úvodní poznámky
(33)
Připomíná se, že v tomto případě existuje pouze jeden bosenský vyvážející výrobce (skupina Birac). V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné údaje týkající se objemu dovozu, dovozních cen, podílů na trhu a výroby v Unii, ani objemu prodeje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(34)
V souladu s oddílem 3.1 výše představují čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie“.
5.2. Spotřeba Unie
(35)
V prozatímní fázi šetření byl výpočet spotřeby Unie založen na údajích obsažených v podnětu, které byly doplněny o ověřené údaje zjištěné u výrobců a dovozce/uživatelů účastnících se šetření. Tyto údaje byly zaslány všem zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by zpochybňovaly údaje o spotřebě Unie.
(36)
Spotřeba Unie byla proto stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který vyrábí výrobní odvětví Unie, objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který je vyráběn ostatními známými výrobci v Unii, a objemu dovozu dotčeného výrobku ze třetích zemí.
(37)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Tuny
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: podnět a odpovědi na dotazník
(38)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. To odráží postupné snižování množství dotčeného výrobku obsaženého v hlavních výrobcích, jako jsou prací prostředky, ze strany uživatelů. Odráží to rovněž skutečnost, že stále více výrobků uživatelského odvětví neobsahuje zeolit.
5.3. Dovoz z dotčené země
5.3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(39)
Objem dovozu dotčeného výrobku během posuzovaného období vzrostl o 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem dovozu
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(40)
Průměrná dovozní cena byla od roku 2005 do roku 2008 stálá a v období šetření vzrostla přibližně o 10 %. To bylo zapříčiněno zejména lepší situací na trhu EU, která všem výrobcům dotčeného výrobku umožnila zvýšit ceny.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná dovozní cena (CIF)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(41)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil téměř čtyřnásobně a v období šetření představoval podíl na trhu v rozmezí od 10 do 15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Podíl Bosny a Hercegoviny na trhu
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
5.3.2. Dopad dumpingového dovozu na ceny
(42)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny bosenského vyvážejícího výrobce srovnány s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Cla nebyla brána v potaz, jelikož se na bosenského vyvážejícího výrobce v období šetření vztahovala nulová preferenční sazba.
(43)
Zjištěné vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento cen výrobního odvětví Unie, je v rozmezí od 20 do 25 %.
5.4. Situace výrobního odvětví Unie
5.4.1. Předběžné poznámky
(44)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(45)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., jsou založeny na údajích, které byly zjištěny útvary Komise a zaslány zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily, jak je uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění. Údaje pro tyto ukazatele zastupují všechny výrobce v Unii. Pokud jsou použity údaje týkající se veškerých výrobců v Unii, jsou v tabulkách níže jako zdroj uvedena makrodata. Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. U těchto ukazatelů se odkazuje na mikrodata. Co se týká makrodat, bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že kvůli sporné otázce týkající se příslušného kódu KN použitého pro zařazení výrobku není pravděpodobné, že jsou tyto údaje spolehlivé. V tomto ohledu se podotýká, že údajnou spornou otázkou ohledně kódů KN nejsou nijak dotčeny ukazatele újmy. Připomíná se, že ve zveřejněném oznámení o zahájení řízení byla uvedena definice dotčeného výrobku. Tato definice je jednoznačná a neponechává žádnou možnost nesprávného výkladu. Zúčastněné strany byly požádány, aby informace poskytly na základě definice výrobku bez ohledu na kódy KN, jelikož se v oznámení o zahájení řízení uvádí, že kód KN je uveden pouze pro informaci. Mimoto se připomíná, že bosenský vyvážející výrobce nezpochybnil informace týkající se spotřeby Unie. Většina informací o dovozu byla odvozena přímo z údajů bosenského vyvážejícího výrobce, zatímco zbývající informace se vztahovaly na malý objem dovozu z ostatních zemí. S přihlédnutím k výše uvedenému a s ohledem na skutečnost, že nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy dokládající tvrzení ohledně nespolehlivých údajů, bylo nutno toto tvrzení odmítnout.
5.4.2. Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Výroba
100
108
114
90
86
Kapacita
100
99
104
100
100
Využití kapacity
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(46)
V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil o 14 %. V období 2008-2009 jeden výrobce v Unii (Sasol Italy SpA) zcela ukončil výrobu. Společnost Henkel AG navíc zastavila výrobu zeolitu ve formě kaše (nejedná se o dotčený výrobek, nýbrž o výrobek v kapalné formě, který se používá jako náhrada). Tento vývoj do jisté míry zlepšil situaci ostatních výrobců.
(47)
Navzdory výše uvedenému vývoji byla kapacita v posuzovaném období poměrně stálá, a to podle způsobu výpočtu, který obvykle používá výrobní odvětví. Z ověření u výrobců zařazených do vzorku však vyplynulo, že výpočet kapacity tohoto výrobního odvětví může kolísat v závislosti na relativním růstu trhu dotčeného výrobku a trhu ostatních výrobků, jež mohou být vyráběny s využitím stejných zařízení.
(48)
Výše uvedené údaje o využití kapacity ukazují snížení o 14 %. Tato hodnota mimoto nikdy nedosáhla 80 %, což prokazuje určitou nadměrnou kapacitu. Tato otázka je projednána níže v rámci příčinné souvislosti.
Stav zásob
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Stav zásob na konci roku
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(49)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nízká a stálá. Výroba obdobného výrobku byla naplánována podle objednávek a zásoby byly udržovány na nejnižší možné úrovni. Stav zásob proto nebyl v tomto šetření důležitým činitelem.
Objem prodeje a podíl na trhu
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem prodeje EU
100
108
116
93
82
Podíl na trhu
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Index podílu na trhu
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(50)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížil o 18 %.
(51)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl o 11 %.
Prodejní ceny
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná prodejní cena (v EUR/t)
292
306
315
332
354
Zdroj: Mikrodata
(52)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v EU, které nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostla o 21 %. Toto zvýšení celkově odráželo vyšší ceny surovin a energií, a samostatně se proto prodejní cena nepovažuje za smysluplný ukazatel.
Ziskovost
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Ziskové rozpětí před zdaněním
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Zdroj: Mikrodata
(53)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období nízká. Tato situace byla důsledkem jeho neschopnosti zvýšit ceny z důvodů projednaných v oddíle týkajícím se příčinné souvislosti a zejména existence rostoucích objemů dumpingového dovozu. Byla rovněž výsledkem nízkého využití kapacity, jak bylo objasněno ve 47. bodě odůvodnění.
(54)
V období od roku 2005 do roku 2008 se ziskovost výrobního odvětví Unie podstatně snížila a v roce 2008 bylo výrobní odvětví ztrátové. V průběhu období šetření se mu podařilo dostat se na nejvyšší úroveň v posuzovaném období, nedocílilo však zisku ve výši 5,9 %, jehož by výrobní odvětví mohlo dosáhnout v případě neexistence dumpingového dovozu (viz níže 67. bod odůvodnění).
(55)
Vyvážející výrobce tvrdil, že v roce 2009 byla ziskovost výrobců v Unii dobrá. Tento předpoklad nebyl podložen žádnými jednoznačnými důkazy, v tvrzení se pouze odkazovalo na neupřesněné „veřejně dostupné informace“. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že míra ziskovosti, jíž dosáhli v roce 2009, byla výjimečná a nebyla udržitelná vzhledem k energickému vstupu bosenských vyvážejících výrobců na trh s velkým objemem a s nízkými dumpingovými cenami. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že v roce 2010 ziskovost pravděpodobně klesne zpět na úroveň z roku 2008.
(56)
Útvary Komise ověřily výše uvedená tvrzení. Ověření zahrnovalo zejména vývoj nákladů na suroviny a prodejních nákladů a cen uvedených v příslušných smlouvách. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie mělo v roce 2009 prospěch z určitých dočasných činitelů, které zvýšily jeho ziskovost, a to navzdory existenci značného objemu dumpingového dovozu:
i)
Výrobci zařazení do vzorku měli do jisté míry prospěch z vyššího objemu výroby a prodeje po ukončení výroby jiných dvou výrobců v Unii, jak bylo uvedeno ve 46. bodě odůvodnění.
ii)
Ačkoliv se od roku 2008 ceny surovin celkově zvyšovaly, někteří výrobci zařazení do vzorku měli prospěch z ročních smluv o dodávkách surovin, což omezilo dopad tohoto růstu cen.
iii)
Jeden výrobce zařazený do vzorku měl v roce 2009 prospěch z podstatně nižších nákladů na financování v důsledku restrukturalizace v rámci skupiny.
(57)
Na tomto základě naznačoval vývoj ziskového rozpětí i nadále existenci újmy, jelikož v případě neexistence dumpingového dovozu by byl zisk podstatně vyšší.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Investice (v EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Návratnost čistých aktiv
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Peněžní tok (v EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Zdroj: Mikrodata
(58)
Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že investice byly v posuzovaném období nízké, zatímco výrobní odvětví Unie objasnilo, že návratnost investic byla příliš nízká, než aby odůvodňovala významné investice do dotčeného výrobku.
(59)
Návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Unie a čistá účetní hodnota jeho investic, sledovala výše uvedený trend ziskovosti. Je třeba podotknout, že dotyčná čistá aktiva již byla do velké míry odepsána.
(60)
Situace výrobního odvětví Unie s ohledem na peněžní tok rovněž sledovala výše uvedený trend ziskovosti. V roce 2008 byla situace v oblasti peněžního toku vážná, jelikož i přes úbytek objemu prodeje museli výrobci i nadále plnit smluvní závazky týkající se nákupu surovin.
(61)
Schopnost získat kapitál nebyla výrobním odvětvím Unie zmíněna jako problém.
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)
241
241
253
244
221
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivita na pracovníka
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Zdroj: Mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata
(62)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii, kteří se zabývali dotčeným výrobkem, se v posuzovaném období snížil v souladu se snižováním objemu výroby a prodeje. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly v důsledku inflace.
(63)
Produktivita, vyjádřená jako výkon na pracovníka, v posuzovaném období klesla o 14 %, jelikož se objem prodeje snížil více než zaměstnanost. Tento negativní vývoj pravděpodobně povede k dalšímu úbytku pracovních míst v budoucnu.
5.4.3. Velikost dumpingu
(64)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU považovat za zanedbatelný.
5.5. Závěr ohledně újmy
(65)
V průběhu posuzovaného období utrpěli výrobci v Unii podstatnou újmu, co se týká objemu, což je jednoznačně zřejmé z výše uvedené analýzy trendů v oblasti výroby, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity.
(66)
Pokud jde o ceny a ziskovost, újma je rovněž patrná. Tato analýza je však ztížena růstem cen surovin a energií, který měl dopad na ceny dotčeného výrobku. V období 2005-2008 se zhoršila ziskovost, peněžní tok i návratnost investic. Rok 2008 byl pro výrobní odvětví obzvláště složitý, jelikož společnosti byly vázány smlouvami o dodávkách surovin, přišly však o více než 20 % svého objemu prodeje.
(67)
V roce 2009 se situace na trhu zklidnila a růst cen umožnil docílit vyšší ziskovosti, jak je však vysvětleno výše v 56. bodě odůvodnění, bylo zřejmé, že se jedná o dočasnou úlevu a že se situace na trhu z roku 2009 nebude pravděpodobně opakovat. Je však třeba uvést, že ani v roce 2009 nedosáhla ziskovost úrovně 5,9 %, která se pro toto výrobní odvětví považuje za běžný zisk.
(68)
Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Unie (makroekonomické ukazatele), ačkoliv u některých ukazatelů byli posouzeni pouze výrobci zařazení do vzorku (mikroekonomické ukazatele). Mezi mikroekonomickými a makroekonomickými ukazateli nebyly zjištěny žádné významné rozdíly.
(69)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému zjištění, že významná část výrobního odvětví Unie utrpěla podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(70)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
6.2. Účinky dumpingového dovozu
(71)
V posuzovaném období se dovoz z dotčené země zvýšil téměř o 400 % a získal významnou část trhu, tj. zvýšil se z úrovně nižší než 5 % na úroveň mezi 10 a 15 %. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, přičemž dumpingový dovoz byl jediným dalším důležitým účastníkem na trhu EU, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(72)
K růstu podílu dumpingového dovozu na trhu došlo při současném poklesu spotřeby v EU v posuzovaném období o 7 %.
(73)
Ceny rostoucího objemu dumpingového dovozu byly v období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 20-25 %. Přiměřeně lze vyvodit závěr, že se takovýto rostoucí dovoz na zmenšující se trh v roce 2008 a 2009 zasloužil o stlačení cen. Tento dopad dumpingového dovozu na ceny zhoršila skutečnost, že se prodej uskutečňuje většinou na základě ročních smluv. Dumpingový bosenský dovoz bylo proto možno využít k potlačení růstu cen u velkých objemů prodeje, a to navzdory růstu cen surovin. V roce 2009 došlo ke zmírnění tohoto dopadu, nikoli však v dostatečné míře, aby mohlo celé výrobní odvětví dosáhnout běžné úrovně zisku ve výši 5,9 %.
(74)
Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové souvislosti mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie, na straně jedné a úbytkem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie, snížením jeho podílu na trhu a stlačováním cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz hrál významnou úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Vývoz výroby v Unii
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(75)
Objem vývozu všech výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšil, představoval však v průměru přibližně pouze 10 % výroby. Vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl a částečně vyrovnal úbytky objemu prodeje v EU.
(76)
Vývozní výkonnost výrobců v Unii proto pomohla zachovat jejich obchodní činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která jim byla způsobena.
6.3.2. Dovoz ze třetích zemí
(77)
Dovoz ze třetích zemí byl v průběhu posuzovaného období zanedbatelný a nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že výrobci v Unii přišli o podíl na trhu kvůli dovozu z Číny a Koreje, toto tvrzení však nebylo doloženo konkrétními skutečnostmi, jelikož dovoz z těchto zemí byl minimální.
6.3.3. Dopad poklesu spotřeby
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Spotřeba EU (v tunách)
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: Makrodata
(78)
V posuzovaném období spotřeba klesla přibližně o 24 000 tun (7 %), což odráží skutečnost, že odvětví výroby pracích prostředků v jejich složení postupně více používá alternativní výrobky s cílem nahradit dotčený výrobek. Vyvážející výrobce uvedl, že to vedlo ke „zvýšeným zásobám, zrušení objednávek a nižšímu zisku“.
(79)
Je nutno uvést, že na konci posuzovaného období ukončili dva výrobci na trhu v EU výrobu, a proto došlo k úpravě kapacity, která vyrovnala pokles spotřeby. Jak je mimoto vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění, úroveň zásob zůstala nízká a stálá, což znamená, že se výroba přizpůsobila nižší úrovni spotřeby.
(80)
Ačkoliv nelze vyloučit, že pokles spotřeby přispěl k újmě, která byla způsobena výrobcům v Unii, zdá se, že tento dopad není významný.
6.3.4. Dopad investic
(81)
Vyvážející výrobce tvrdil, že újma byla způsobena dodržováním právních předpisů týkajících se registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH). Jak je však objasněno v 58. bodě odůvodnění, vzhledem k úrovni investic do dotčeného výrobku v celém posuzovaném období nemohlo toto významnou měrou přispět ke způsobené újmě. Náklady spojené s REACH jsou mimoto nízké.
6.3.5. Dopad zvýšení nákladů na suroviny a energie
(82)
Některé strany tvrdily, k újmě přispěly vyšší náklady na suroviny a energie. Zvýšení těchto nákladů bylo skutečně významné a došlo k němu především v roce 2008. To mělo bezpochyby určitý dopad na ziskovost v tomto roce, jelikož k němu došlo v době klesajícího objemu prodeje. Růst nákladů na energie se však do jisté míry projevil v růstu prodejních cen, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, ačkoliv přiměřenému zvýšení cen zabránil účinek dumpingového dovozu vedoucí ke snižování cen.
(83)
Usuzuje se proto, že zvýšení nákladů na suroviny a energie nepřispělo ke způsobené újmě.
6.3.6. Dopad záležitostí týkajících se kapacity
(84)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity byly projednány ve 46. bodě odůvodnění. Dopad záležitostí týkajících se kapacity na ziskovost je nutno posoudit na základě strukturálních charakteristik tohoto výrobního odvětví i existence dumpingového dovozu. Dopad na ziskovost je způsoben značnými fixními náklady, jež by byly získány zpět, pokud by byla míra využití kapacity vyšší.
(85)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity mohou částečně vysvětlit některé negativní ukazatele újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, nevysvětlují však velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušují příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.7. Dopad globální úvěrové krize / celkové hospodářské krize
(86)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k újmě přispěly globální úvěrová krize a celková hospodářská krize. V období 2008-2009, kdy došlo k těmto krizím, spotřeba dotčeného výrobku skutečně poklesla.
(87)
Tyto záležitosti však nemohou vysvětlit, proč se podíl výrobců v Unii na trhu v roce 2009 významně snížil, zatímco podíl bosenského dovozu na trhu se zvýšil a ceny tohoto dovozu byly o více než 20 % nižší než ceny EU. Ačkoliv by pokles spotřeby v období 2008-2009 sám o sobě ovlivnil výrobní odvětví Unie, významný nárůst dovozu z Bosny a Hercegoviny měl mnohem důležitější dopad na objem prodeje výrobního odvětví Unie a vzhledem k cenovému podbízení i na ceny. Krize tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.8. Dopad konsolidovaného uživatelského odvětví
(88)
Ačkoliv v období šetření vyrábělo dotčený výrobek více než 10 společností, hlavní uživatelské odvětví (výrobci pracích prostředků a změkčovačů vody) sestávalo v zásadě ze 4 velkých skupin (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble a Unilever). Na dva hlavní spolupracující uživatele připadalo téměř 40 % nákupů dotčeného výrobku v EU. Prostřednictvím centralizovaného nákupu jsou tyto 4 skupiny skutečně schopny udržovat ceny dotčeného výrobku na nízké úrovni.
(89)
Tato záležitost však není nová, nýbrž trvá mnoho let. Nemůže proto opět vysvětlit velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(90)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil dotyčný dumpingový dovoz.
(91)
Kromě dumpingového dovozu byla přezkoumána řada jiných činitelů, žádný z těchto činitelů však nemohl objasnit významné úbytky podílu na trhu, objemu výroby a prodeje, k nimž došlo v roce 2008 a 2009 a které se časově shodují s nárůstem objemu dumpingového dovozu.
(92)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z Bosny a Hercegoviny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné poznámky
(93)
Komise ověřila, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(94)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. To výrobnímu odvětví Unie bránilo v dosažení úrovně ziskovosti, která je podobná úrovním dosahovaným u jiných výrobků.
(95)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Situace se nezlepšila navzdory restrukturalizaci, k níž došlo u výrobců v Unii (dvě společnosti ukončily výrobu). V této souvislosti se uvádí, že zeolit A ve formě prášku je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat společností zařazených do vzorku, a činí až 30 % jejich prodejního obratu. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se jednoznačně dále zhoršovala. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(96)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(97)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli rovněž uživateli. Analýza týkající se těchto dovozců je proto uvedena v příslušném oddíle týkajícím se zájmu uživatelů.
7.4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(98)
Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení se nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů. Analýza byla proto omezena na dopad opatření na uživatele.
(99)
Dotazníky byly rozeslány osmi známým uživatelům. Smysluplné připomínky však byly obdrženy pouze od dvou uživatelů. Analýza zájmu Unie proto vychází z odpovědí dvou poměrně velkých uživatelů, kteří společně představují téměř 40 % spotřeby Unie.
(100)
Dva spolupracující uživatelé v Unii představují hlavní účastníky v odvětví výroby pracích prostředků a změkčovačů vody v Unii. Oba uživatelé vznesli proti uložení opatření námitky.
(101)
Šetřením bylo zjištěno, že co se týká spotřeby spolupracujících uživatelů v Unii, je od bosenského vyvážejícího výrobce dovážena méně než třetina. Zbývající část je pokryta dodávkami od výrobců v Unii, kteří jsou pro spolupracující uživatele i nadále hlavním zdrojem dodávek. Vzhledem k nízké míře využití kapacity výrobců v Unii (jak je vysvětleno ve 47. a 48. bodě odůvodnění) je zřejmé, že případné uložení opatření podle očekávání nepovede k nedostatečným dodávkám nebo následnému zvýšení cen.
(102)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se zdá, že uživatelské odvětví v Unii již začalo zkoumat možnost dovozu z Číny. Skutečnost, že tato možnost existuje a považuje se za spolehlivou, prokazuje, že případné uložení opatření nepovede k nedostatku dotčeného výrobku.
(103)
Byl posouzen rovněž procentní podíl konečných výrobků obsahujících dotčený výrobek na celkovém obratu. V tomto ohledu se podotýká, že v obou případech představují příslušné výrobky méně než 10 % obratu.
(104)
Ověřeny byly rovněž procentní podíly dotčeného výrobku obsaženého v konečných výrobcích. Šetřením bylo zjištěno, že celkově jsou tyto procentní podíly mimořádně nízké (v průměru méně než 5 % celkových nákladů), a dotčený výrobek proto nepředstavuje velmi důležitou složku nákladů na konečné výrobky.
(105)
Komise rovněž ověřila, zda by uložení opatření mělo významný negativní finanční dopad na situaci těchto dvou uživatelů. Komise vypracovala dva scénáře, tj. scénář v nejhorším případě a reálnější scénář.
(106)
Scénář v nejhorším případě předpokládá, že ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie vzrostou o výši cla. To by náklady uživatelů zvýšilo průměrně o méně než 2 %.
(107)
Výše popsanou situaci je nutno srovnat s mírou ziskovosti spolupracujících uživatelů v Unii. Ziskovost uživatelů u výrobků obsahujících dotčený výrobek činí přibližně 11 % a u všech jejich výrobků byla vyšší než 20 %. Vzhledem k této míře ziskovosti by i úplné přenesení opatření na ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie nemělo na finanční situaci těchto stran nepřiměřený dopad.
(108)
Mnohem reálnějším scénářem je ve skutečnosti to, že uložení opatření povede k situaci, kdy se zvýší pouze ceny dovozu z Bosny a Hercegoviny, zatímco výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z větších úspor z rozsahu. Jak bylo vysvětleno výše, situace v dodávkách dotčeného výrobku v EU je plně dostačující, jelikož většina výrobců v Unii ani zdaleka nevyužívá plně svou kapacitu.
(109)
Je nutno rovněž uvést, že šetřením bylo zjištěno, že existují výrobky, které mohou dotčený výrobek nahradit. Je zřejmé, že spolupracující i nespolupracující uživatelé vyrábějí rovněž prací prostředky, které dotčený výrobek neobsahují. Podle tohoto reálnějšího scénáře se náklady spolupracujících uživatelů zvýší pouze o zlomek procenta. Jinými slovy, na základě údajů o ziskovosti bude mít uložení opatření pro uživatele pouze zanedbatelné důsledky.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že uložení opatření nebude mít na uživatele významný dopad, a je tudíž velmi nepravděpodobné, že by vedlo ke zvýšení ceny pro spotřebitele.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(111)
Celkově se očekává, že výrobní odvětví Unie bude mít z těchto opatření jednoznačně prospěch. Vzhledem k vyššímu využití kapacity v důsledku zvýšení výroby a prodeje by výrobní odvětví mohlo v prvé řadě využít větších úspor z rozsahu.
(112)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uživatele v Unii významně neovlivní a že je celkově v zájmu Unie.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(113)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uložena prozatímní opatření, aby se zamezilo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(114)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(115)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, jehož by bylo možno přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 5,9 % obratu. Jednalo se o úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie v období šetření dosáhlo u všech svých výrobků, včetně dotčeného výrobku. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že tato úroveň zisku je rozumná a přiměřená. Zvažovalo se rovněž, zda by neměly být použity míry zisku, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v období 2005-2007, tyto míry zisku však byly nízké s ohledem na ziskovost, které dosahují společnosti u podobných výrobků, a nepovažovaly se za reprezentativní pro životaschopné výrobní odvětví. Důvodem je to, že v průběhu těchto tří let byla cena bosenského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie o 10-20 % a takovéto rozdíly by hrály významnou úlohu při sjednávání ročních smluv. Nebylo proto možno usuzovat, že tato zisková rozpětí představují běžnou situaci na trhu EU. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(116)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny zjištěné pro výpočet cenového podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v EU, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Vypočtené rozpětí podbízení činilo 31,5 %.
8.2. Prozatímní opatření
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející z Bosny a Hercegoviny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí.
(118)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(119)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 28,1 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1036/2010
z dne 15. novembra 2010
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1. Začetek
(1)
17. februarja 2010 je Evropska komisija („Komisija“) z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“), naznanila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine („BiH“) v Unijo.
(2)
Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki so jo 4. januarja 2010 vložile družbe Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. in Zeolite Mira Srl Unipersonale („pritožniki“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje zeolita A v prahu v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu tega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek preiskave.
1.2. Strani, ki jih postopek zadeva
(3)
Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, skupino proizvajalcev izvoznikov v BiH, uvoznike, porabnike in druge strani, ki jih to zadeva, ter predstavnike BiH. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(4)
Pritožniki, proizvajalci Unije, skupina proizvajalcev izvoznikov v BiH, uvozniki in porabniki so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(5)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev in uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse znane proizvajalce in uvoznike Unije, da se ji javijo in ji predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom (kot je določeno v spodnjem oddelku 2.1) v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009.
(6)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (16), je osem proizvajalcev Unije predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec štirih proizvajalcev Unije, ki imajo največji delež proizvodnje/prodaje v Uniji.
(7)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (20), so le trije nepovezani uvozniki predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Vendar pa eden od uvoznikov ni uvažal/kupoval zadevnega izdelka. Zato je bilo odločeno, da vzorčenje zaradi omejenega števila uvoznikov ni več potrebno.
(8)
Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, in sicer skupini proizvajalcev izvoznikov v BiH, štirim vzorčenim proizvajalcem v Uniji in trem nepovezanim uvoznikom/porabnikom.
(9)
Odgovore so poslali skupina proizvajalcev izvoznikov v BiH, vključno s povezanimi družbami, štirje vzorčeni proizvajalci v Uniji in trije nepovezani uvozniki/uporabniki v Uniji.
(10)
Komisija je pridobila in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
proizvajalci v Uniji
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španija,
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Madžarska,
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemska,
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italija;
uvozniki/uporabniki v Uniji
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, VB in Mira, Italija,
-
Henkel AG, Düsseldorf, Nemčija,
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Nemčija;
proizvajalca izvoznika v BiH
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik,
-
Alumina d.o.o., Zvornik (povezan z zgoraj navedenim proizvajalcem izvoznikom);
povezani uvoznik v Uniji
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva.
1.3. Obdobje preiskave
(11)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2005 do konca OP („obravnavano obdobje“).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1. Zadevni izdelek
(12)
Zadevni izdelek je zeolit A v prahu, znan tudi kot zeolit NaA v prahu ali zeolit 4A v prahu („zadevni izdelek“), ki je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2842 10 00.
(13)
Zadevni izdelek je namenjen za končno uporabo kot dodatek pri proizvodnji suhih detergentov in mehčalcev vode.
2.2. Podobni izdelek
(14)
Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se prodaja na domačem trgu v BiH, in izdelek, ki ga v Uniji proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije, enake osnovne fizične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo na enak način, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za enake izdelke.
(15)
Skupina bosanskih proizvajalcev izvoznikov je navedla, da ima zadevni izdelek, ki ga izvažata Fabrika Glinice Birac AD in povezana družba Alumina d.o.o. („skupina Birac“), drugačne proizvodne stroške, proizvodne postopke in kakovost kot podobni izdelek, ki ga proizvajajo nekateri proizvajalci Unije. Navedeno je bilo tudi, da proizvodni postopek skupine Birac temelji na raztopini aluminijevega oksida iz proizvodnega postopka aluminijevega oksida in ne na aluminijevem trihidratu, medtem ko proizvodnja v Uniji običajno sloni na hidratnih kristalih, ki se ob segrevanju in dodajanju kavstične sode povrnejo v tekoče stanje za proizvodnjo tekoče zmesi zeolita. V zvezi s prej navedenimi argumenti je treba navesti, da informacije, ki jih je predložila skupina Birac, ne nasprotujejo ugotovljenim dejstvom, da ima zadevni izdelek ne glede na domnevne razlike v proizvodnih postopkih, stroških ali kakovosti enake osnovne fizične in tehnične lastnosti in služi enakemu namenu kot podobni izdelek.
3. VZORČENJE
3.1. Vzorčenje proizvajalcev Unije
(16)
Na zahtevo za podatke za vzorčenje iz obvestila o začetku se je odzvalo osem proizvajalcev Unije, ki predstavljajo okoli 50-odstotni delež obsega prodaje proizvajalcev Unije. Sprva je bilo za vzorčenje izbranih pet največjih proizvajalcev Unije. Vendar pa se je ena družba odločila, da ne bo sodelovala. Zato preostali štirje proizvajalci Unije tvorijo vzorec v tej preiskavi.
(17)
Ti štirje proizvajalci so v obdobju preiskave predstavljali okoli 37 % celotnega obsega prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije in več kot 75 % obsega prodaje osmih proizvajalcev, ki so predložili podatke za izvedbo vzorčenja. Štirje proizvajalci, izbrani v vzorec, so bili obravnavani kot reprezentativni za vse proizvajalce v Uniji.
(18)
Skupina bosanskih proizvajalcev izvoznikov je trdila, da je treba tri proizvajalce Unije (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. in Industrias Quimicas del Ebro SA) šteti za nesodelujoče v preiskavi. Skupina je trdila, da so te družbe predložile nezaupne odgovore na pozive k dopolnitvi nekaj dni po preteku roka. V zvezi z zgoraj navedenim je treba opomniti, da so navedene strani informacije predložile pravočasno in da te informacije niso na noben način ovirale napredka preiskave ali pravic strani do obrambe.
(19)
Navedeno je bilo tudi, da en proizvajalec Unije (MAL Magyar Aluminium) v svojem odgovoru na vzorčenje ni omenil, da je povezan z drugim proizvajalcem Unije (Silkem d.o.o.). Družba Silkem d.o.o. ni bila vzorčena in ni bila vključena v izpolnjenem vprašalniku družbe MAL Magyar Aluminium. Zato je skupina zahtevala, da je treba oba proizvajalca Unije šteti za nesodelujoča v tekoči preiskavi. K temu se pripomni, da so službe Komisije že v fazi pritožbe vedele za povezavo med tema dvema družbama in da je povezavo navedla ena od družb v odgovoru na vzorčenje. Poleg tega je bila povezava razkrita v izpolnjenem vprašalniku družbe MAL Magyar Aluminium. Na koncu je treba pojasniti, da sta družbi Silkem d.o.o. in MAL Magyar Aluminium v celoti sodelovali v preiskavi. Družba Silkem d.o.o. je predložila podatke v fazi vzorčenja, vendar ni bila vzorčena in ji zato ni bilo treba izpolniti vprašalnika. V zvezi z družbo MAL Magyar Aluminium ni bilo potrebe, da bi predložila skupen odgovor z družbo Silkem d.o.o., saj je ta družba ločena pravna oseba.
3.2. Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(20)
Na zahtevo za informacije za izvedbo vzorčenja v obvestilu o začetku so odgovorili le trije nepovezani uvozniki. Posledično se je izkazalo, da ena od teh družb ni uvažala ali kupovala zadevnega izdelka. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje za nepovezane uvoznike ni potrebno.
4. DAMPING
4.1. Normalna vrednost
(21)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preverila, ali je prodaja podobnega izdelka na notranjem trgu vsakega od obeh proizvajalcev izvoznikov v skupini Birac neodvisnim strankam reprezentativna, kar pomeni, ali je celoten obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza proizvajalca v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da domača prodaja ni reprezentativna.
(22)
Komisija je posledično proučila, ali se domača prodaja vsakega od proizvajalcev izvoznikov lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam.
(23)
Domače prodajne transakcije so veljale za dobičkonosne, če je bila cena za enoto enaka ali višja od stroškov proizvodnje. Zato so bili določeni stroški proizvodnje na notranjem trgu med OP.
(24)
Prej navedena analiza je pokazala, da je bila vsa domača prodaja obeh proizvajalcev izvoznikov dobičkonosna, saj je bila neto prodajna cena na enoto višja od izračunanih stroškov proizvodnje na enoto.
(25)
Ker prodaja na notranjem trgu ni dosegala reprezentativnih količin, je bilo treba oblikovati normalno vrednost, v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(26)
Za oblikovanje normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so bili nastali prodajni, splošni in administrativni (PSA) stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo na notranjem trgu podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v obdobju preiskave ustvaril vsak izmed sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, prišteti k njihovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Kjer je bilo potrebno, so bili proizvodni stroški in PSA-stroški prilagojeni, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri oblikovanju normalnih vrednosti.
4.2. Izvozna cena
(27)
Ker je bil ves izvoz v Unijo opravljen prek povezanega uvoznika, je bila izvozna cena oblikovana na podlagi cene pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Prilagoditve cene pri nadaljnji prodaji prvemu neodvisni stranki v Uniji so bile opravljene za vse stroške, vključno s carinami in davki, nastalimi med uvozom in nadaljnjo prodajo, in tudi za razumno stopnjo za PSA-stroške in dobičke. V zvezi s PSA-stroški so bili uporabljeni lastni PSA-stroški povezanega uvoznika. Zaradi nesodelovanja nepovezanih uvoznikov v preiskavi je bila na podlagi informacij, pridobljenih od uporabnikov, ki so prav tako uvažali zadevni izdelek v OP, uporabljena primerna stopnja dobička v višini 5 %.
(28)
Skupina Birac je navedla, da so bile funkcije njenega povezanega uvoznika podobne funkcijam izvoznega oddelka in ne uvoznika, zato izvozne cene ne bi smeli oblikovati v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, temveč v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. V zvezi s tem je treba navesti, da se v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe izvozna cena določi na podlagi cene pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam, ko tem strankam zadevni izdelek preprodajajo družbe, povezane z izvoznikom v državi izvoznici. Preiskava je pokazala, da je povezana družba v Uniji. Med drugim se ukvarja z naročili strank in izdajanjem računov za zadevni izdelek, ki ga proizvaja skupina Birac. Nadalje je bilo ugotovljeno, da skupina Birac zadevni izdelek prodaja povezani družbi v Uniji za nadaljnjo prodajo neodvisnim strankam v EU. Zato se trditev zavrne. Treba je navesti, da samo dejstvo, da povezana družba pred uvozom izvaja nekatere dejavnosti, še ne pomeni, da izvozne cene ni mogoče oblikovati na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki, s potrebnimi dodatki v skladu s členom 2(9).
4.3. Primerjava
(29)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve za stroške prevoza, stroške pomorskega prevoza in zavarovanja, bančne stroške ter stroške embaliranja in posojil so bile odobrene, kadar je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.
4.4. Stopnja dampinga
(30)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za oba proizvajalca izvoznika določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.
(31)
Posamezni stopnji dampinga obeh proizvajalcev izvoznikov sta bili tehtani na podlagi količin, izvoženih v Unijo, kar je pomenilo stopnjo dampinga, izraženo v odstotku cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, v višini 28,1 % za skupino Birac.
(32)
Na podlagi informacij iz pritožbe in informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik v BiH, v BiH ni drugih znanih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato mora biti stopnja dampinga na ravni države, ki se določi za BiH, enaka stopnji dampinga, določeni za edino sodelujočo skupino proizvajalca izvoznika v BiH.
5. ŠKODA
5.1. Uvodne opombe
(33)
Opomniti gre, da v tem primeru obstaja le en bosanski proizvajalec izvoznik (skupina Birac). Zato ni mogoče dati točnih podatkov v zvezi z obsegom uvoza, uvoznimi cenami, tržnimi deleži in proizvodnjo Unije in tudi ne v zvezi z obsegom prodaje, da se zaščitijo poslovne informacije z lastninsko pravico. Zato se kazalniki izrazijo v indeksirani obliki ali stopnji.
(34)
V skladu z oddelkom 3.1 štirje vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“.
5.2. Potrošnja Unije
(35)
V začasni fazi preiskave je izračun potrošnje Unije temeljil na podatkih iz pritožbe in podatkih, dopolnjenih s preverjenimi številkami, ki so jih sporočili proizvajalci in uvozniki/uporabniki, ki so sodelovali v preiskavi. Ti podatki so bili poslani vsem zainteresiranim stranem, da bi predložile svoje pripombe. Nobena stran ni poslala pripomb, ki bi nasprotovale podatkom o potrošnji Unije.
(36)
Zato je bila potrošnja Unije določena na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka v Uniji, ki ga je proizvedla industrija Unije, na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka v Uniji, ki so ga proizvedli drugi znani proizvajalci Unije, in na podlagi obsega uvoza zadevnega izdelka iz tretjih držav.
(37)
Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala tako:
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
V tonah
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Vir: pritožba in izpolnjeni vprašalnik.
(38)
Potrošnja zadevnega izdelka in podobnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. To izraža postopno zmanjšanje količine zadevnega izdelka, vključenega v glavne izdelke, kot so detergenti za perilo. Odraža pa tudi, da je vedno več izdelkov uporabniške industrije brez zeolita.
5.3. Uvoz iz zadevne države
5.3.1. Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države
(39)
Obseg uvoza zadevnega izdelka se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Obseg uvoza
100
73
68
252
459
Indeks: 2005 = 100.
Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalnik.
(40)
Povprečna uvozna cena je bila stabilna med letoma 2005 in 2008 in se je v OP zvišala za okoli 10 %. Vzrok za to so bile predvsem boljše razmere na trgu EU, ki so omogočale zvišanja cen za vse proizvajalce zadevnega izdelka.
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Povprečna uvozna cena (CIF)
100
100
102
99
109
Indeks: 2005 = 100.
Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalnik.
(41)
Tržni delež uvoza iz zadevne države se je v obravnavanem obdobju skoraj početveril in je predstavljal tržni delež v višini od 10 do 15 % v OP.
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Tržni delež BiH
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indeks: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalnik.
5.3.2. Učinek dampinškega uvoza na cene
(42)
Za namene analiziranja nelojalnega nižanja prodajnih cen so bile uvozne cene bosanskega proizvajalca izvoznika, na podlagi primerjave povprečij, primerjane s cenami industrije Unije v OP. Cene industrije Unije so bile prilagojene ravni neto cene franko tovarna in primerjane z uvoznimi cenami CIF. Carina ni bila upoštevana, saj je za bosanskega proizvajalca izvoznika v OP veljala 0-odstotna preferencialna stopnja.
(43)
Ugotovljena tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izražena kot odstotek cen industrije Unije, je znašala med 20 in 25 %.
5.4. Položaj industrije Unije
5.4.1. Uvodne opombe
(44)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija proučila vse gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
(45)
Kazalci, ki se nanašajo na makroekonomske elemente, kot so proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež itd., temeljijo na podatkih, ki so jih pridobile službe Komisije in jih poslale zainteresiranim stranem, da v zvezi z njimi predložijo pripombe, kot je navedeno v uvodni pripombi (35). Podatki za te kazalce predstavljajo vse proizvajalce Unije. Kadar se uporabljajo podatki, ki se nanašajo na proizvajalce Unije kot celoto, se spodnje preglednice nanašajo na makropodatke kot vir. Drugi kazalci temeljijo na preverjenih podatkih vzorčenih proizvajalcev. Ti kazalci se imenujejo mikropodatki. V zvezi z makropodatki je bosanski proizvajalec izvoznik navedel, da je zaradi razhajanja glede ustrezne oznake KN, uporabljene za klasifikacijo izdelka, zelo malo verjetno, da so ti podatki zanesljivi. V zvezi s tem je treba navesti, da domnevno razhajanje glede oznak KN nikakor ne vpliva na kazalce škode. Treba je spomniti, da je bila opredelitev zadevnega izdelka navedena v objavljenem obvestilu o začetku. Ta opredelitev je jasna in ne dopušča možnosti napačne razlage. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo informacije na podlagi opredelitve izdelka ne glede na oznake KN, saj obvestilo o začetku navaja, da je oznaka KN navedena zgolj informativno. Poleg tega je treba spomniti, da bosanski proizvajalec izvoznik ni nasprotoval informacijam v zvezi s potrošnjo Unije. Večina informacij o uvozu je bila neposredno izpeljana iz podatkov bosanskega proizvajalca izvoznika, medtem ko so se preostale informacije nanašale na majhen obseg uvoza iz drugih držav. Ob upoštevanju zgoraj navedenega in dejstva, da niso bili predloženi konkretni dokazi, ki bi potrjevali trditev v zvezi z nezanesljivimi podatki, je bilo treba ta argument zavrniti.
5.4.2. Kazalniki škode
Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Proizvodnja
100
108
114
90
86
Zmogljivost
100
99
104
100
100
Izkoriščenost zmogljivosti
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indeks: 2005 = 100.
Vir: makropodatki.
(46)
V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal za 14 %. V obdobju 2008-2009 je en proizvajalec Unije (Sasol Italy SpA) popolnoma opustil proizvodnjo. Poleg tega je Henkel AG prenehal proizvajati tekočo zmes zeolita (to sicer ni zadevni izdelek, je pa tekoča različica, ki se uporablja kot nadomestek). V določeni meri so ti dogodki pomagali izboljšati stanje preostalih proizvajalcev.
(47)
Kljub prej navedenim dogodkom pa je bila zmogljivost v obravnavanem obdobju precej stabilna, na podlagi metode izračuna, ki jo industrija običajno uporablja. Vendar pa je preverjanje vzorčenih proizvajalcev pokazalo, da lahko izračun zmogljivosti za to industrijo niha, odvisno od relativne rasti trga za zadevni izdelek in trga za druge izdelke, ki se lahko proizvedejo z uporabo istih zmogljivosti.
(48)
Omenjeni podatki o izkoriščenosti zmogljivosti kažejo na 14-odstotno zmanjšanje. Poleg tega ta stopnja nikoli ni dosegla 80 %, kar kaže na določen presežek zmogljivosti. To vprašanje je podrobneje obravnavano v razdelku Vzročna zveza.
Zaloge
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Zaloge ob koncu leta
manj kot 2 %
manj kot 2 %
manj kot 2 %
manj kot 2 %
manj kot 2 %
Indeks: 2005 = 100.
Vir: makropodatki.
(49)
Raven zalog industrije Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju nizka in stabilna. Proizvodnja podobnega izdelka je bila načrtovana tako, da je zadostovala naročilom, in zaloge so bile vedno na najmanjši možni ravni. Zato to v tej preiskavi ni bil pomemben dejavnik.
Obseg prodaje in tržni delež
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Obseg prodaje EU
100
108
116
93
82
Tržni delež
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Indeks tržnega deleža
100
101
101
96
89
Indeks: 2005 = 100.
Vir: makropodatki.
(50)
Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 18 %.
(51)
Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 11 %.
Prodajne cene
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Povprečna prodajna cena v EUR/tono
292
306
315
332
354
Vir: mikropodatki.
(52)
Povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane strani v EU se je v obravnavanem obdobju zvišala za 21 %. To je bila na splošno posledica višjih cen surovin in energije in se zato samo po sebi ne šteje za pomemben kazalec.
Dobičkonosnost
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Stopnja dobička pred obdavčitvijo
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Vir: mikropodatki.
(53)
Dobičkonosnost industrije Unije je bila v obravnavanem obdobju nizka. To je bilo posledica nezmožnosti industrije, da bi zaradi razlogov, obravnavanih v razdelku Vzročna zveza, zlasti naraščajočega obsega dampinškega uvoza, dvignila svoje cene. Nizka dobičkonosnost je bila tudi posledica majhne izkoriščenosti zmogljivosti, kar je pojasnjeno v uvodni izjavi (47).
(54)
Med letoma 2005 in 2008 je dobičkonosnost industrije Unije znatno upadla in leta 2008 je dejavnost prinašala izgube. V OP je prišlo do izboljšanja na najvišjo raven v obravnavanem obdobju, vendar dobičkonosnost še vedno ni dosegala stopnje dobička 5,9 %, ki bi ga industrija lahko dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza (glej spodnjo uvodno izjavo (67)).
(55)
Proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila dobičkonosnost proizvajalcev Unije leta 2009 stabilna. Ta trditev ni bila podprta z nobenim pozitivnim dokazom, temveč se nanaša na nedoločene „javno dostopne informacije“. Vzorčeni proizvajalci so trdili, da je bila stopnja dobičkonosnosti, dosežena leta 2009, enkraten dogodek in ni bila trajnostna zaradi prodornega vstopa bosanskih proizvajalcev izvoznikov na trg z velikimi količinami in nizkimi dampinškimi cenami. Vzorčeni proizvajalci so navedli, da se bo dobičkonosnost v letu 2010 verjetno zmanjšala na raven iz leta 2008.
(56)
Službe Komisije so proučile zgornje trditve. Proučevanje je zajemalo zlasti razvoj stroškov surovin in prodajnih stroškov, cen, ki se odražajo v zadevnih pogodbah. Ugotovljeno je bilo, da je imela industrija Unije leta 2009 koristi od določenih začasnih dejavnikov, ki so povečali njeno dobičkonosnost kljub velikem obsegu dampinškega uvoza:
i)
vzorčeni proizvajalci so imeli v določeni meri korist od povečane proizvodnje in povečanega obsega prodaje, potem ko sta s proizvodnjo prenehala dva druga proizvajalca Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (46);
ii)
čeprav so se cene surovin od leta 2008 na splošno zvišale, so imeli nekateri vzorčeni proizvajalci korist od letnih pogodb za surovine, ki so omejevale vpliv takšnih zvišanj cen;
iii)
en vzorčeni proizvajalec je imel korist od znatno nižjih stroškov financiranja leta 2009 zaradi prestrukturiranja znotraj svoje skupine.
(57)
Na tej podlagi je razvoj stopnje dobička še vedno nakazoval na obstoj škode, saj bi bil dobiček brez dampinškega uvoza precej višji.
Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Naložbe ( v EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Donosnost neto sredstev
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Denarni tok (v EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Vir: mikropodatki.
(58)
Bosanski proizvajalec izvoznik je navedel, da so bile naložbe v obravnavanem obdobju nizke, industrija Unije pa je pojasnila, da je bila donosnost naložb prenizka, da bi opravičevala velike naložbe v zadevni izdelek.
(59)
Donosnost naložb, izražena v neto dobičkih industrije Unije in neto knjigovodskih vrednostih njenih naložb, sledi trendu dobičkonosnosti, prikazanem zgoraj. Treba je opozoriti, da so bila vključena neto sredstva že v veliki meri amortizirana.
(60)
Denarni tok industrije Unije prav tako sledi trendu dobičkonosnosti, prikazanem zgoraj. Stanje denarnega toka je bilo leta 2008 resno, saj so morali proizvajalci, soočeni z izgubami obsega prodaje, še naprej izpolnjevati pogodbene obveznosti v zvezi z nabavo surovin.
(61)
Industrija Unije ni izpostavila vprašanja zmožnosti zbiranja kapitala.
Zaposlovanje, produktivnost in plače
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Zaposlenost (ekvivalent polnega delovnega časa)
241
241
253
244
221
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivnost na zaposlenega
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Vir: mikropodatki, razen za zaposlenost - makropodatki.
(62)
Število zaposlenih vseh proizvajalcev Unije, ki so proizvajali podobni izdelek, se je v obravnavanem obdobju zmanjšalo, skladno z zmanjšanji proizvodnje in obsega prodaje. Povprečni stroški dela na zaposlenega so se zvišali, skladno z dvigi inflacije.
(63)
Produktivnost, izražena kot proizvodnja na zaposlenega, se je v obravnavanem obdobju znižala za 14 %, saj se je obseg prodaje zmanjšal bolj kot zaposlenost. Ta negativni razvoj lahko v prihodnosti privede do nadaljnjega zmanjševanja števila zaposlenih.
5.4.3. Obseg dampinga
(64)
Glede na obseg in cene dampinškega uvoza iz zadevne države, vpliva dejanskih stopenj dampinga na trg EU ni moč označiti za nepomembnega.
5.5. Sklep o škodi
(65)
V obravnavanem obdobju so proizvajalci Unije utrpeli veliko škodo v zvezi z obsegom, kar je jasno razvidno iz zgornje analize trendov proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje, tržnega deleža, zaposlenosti in produktivnosti.
(66)
Škoda je prisotna tudi v smislu cen in dobičkonosnosti. Vendar pa to analizo otežujejo višje cene surovin in energije, ki so vplivale na cene zadevnega izdelka. V obdobju 2005-2008 so se zmanjšali dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. Leto 2008 je bilo za industrijo še posebej težavno, predvsem zato, ker so morale družbe izpolnjevati obveznosti iz pogodb za surovine, soočale pa so se z več kot 20-odstotnim zmanjšanjem obsega prodaje.
(67)
Leta 2009 so se razmere na trgu izboljšale in cene so se zvišale, kar je omogočilo večjo dobičkonosnost, vendar, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (56), je bilo jasno, da je to izboljšanje le začasno in da se razmere na trgu iz leta 2009 verjetno ne bodo ponovile. Vendar pa je treba navesti, da dobičkonosnost leta 2009 ni dosegla 5,9 %, kar naj bi bila običajna stopnja dobička za to industrijo.
(68)
Škoda je bila ocenjena za celotno industrijo Unije (makroekonomski kazalci), čeprav so bili za določene kazalce ocenjeni le vzorčeni proizvajalci (mikroekonomski kazalci). Med mikro- in makrokazalci niso bile ugotovljene bistvene razlike.
(69)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je velik del industrije Unije utrpel škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
6. VZROČNA ZVEZA
6.1. Uvod
(70)
Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil industriji Unije tolikšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.
6.2. Učinki dampinškega uvoza
(71)
V obravnavanem obdobju se je dampinški uvoz iz zadevne države povečal za skoraj 400 % in pridobil pomemben tržni delež, tj. z manj kot 5 % se je povečal na 10 do 15 %. Hkrati so se gospodarske razmere industrije Unije neposredno in primerljivo poslabšale; ta industrija je edini drug pomemben akter na trgu EU, saj je uvoz iz drugih virov zanemarljiv.
(72)
Do povečanja tržnega deleža dampinškega uvoza je prišlo ob hkratnem padcu potrošnje EU za 7 % v obravnavanem obdobju.
(73)
Dampinški uvoz naraščajočega obsega je v OP nelojalno znižal cene industrije Unije za 20 do 25 %. Razumno je mogoče sklepati, da je tak naraščajoč uvoz na trgu, ki se je krčil, prispeval k zajezitvi cen v letih 2008 in 2009. Ta vpliv dampinškega uvoza na cene je povečevalo dejstvo, da je večina prodaje potekala na podlagi letnih pogodb. Zato je bilo dampinški uvoz iz Bosne mogoče uporabiti za preprečevanje zvišanja cen za velik obseg prodaje kljub povišanim cenam surovin. Leta 2009 je ta vpliv nekoliko popustil, vendar ne dovolj, da bi industrija Unije kot celota dosegla običajno stopnjo dobička v višini 5,9 %.
(74)
Glede na jasno ugotovljeno časovno sovpadanje povečanja dampinškega uvoza po cenah, ki nelojalno nižajo cene industrije Unije, na eni strani ter izgube obsega prodaje in proizvodnje, zmanjšanje tržnega deleža in padca cen industrije Unije na drugi strani se začasno sklene, da je dampinški uvoz zelo škodljivo vplival na industrijo Unije.
6.3. Učinki drugih dejavnikov
6.3.1. Izvoz proizvajalcev Unije
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Izvoz proizvodnje Unije
100
108
90
57
121
Indeks: 2005 = 100.
Vir: makropodatki.
(75)
Obseg izvoza vseh proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju povečal, vendar je v povprečju pomenil le 10 % proizvodnje. Izvoz vzorčenih proizvajalcev se je povečal in delno nadomestil izgubljeni obseg prodaje EU.
(76)
Izvoz proizvajalcev Unije je torej pomagal vzdrževati njeno poslovanje in ni prispeval k utrpeli znatni škodi.
6.3.2. Uvoz iz tretjih držav
(77)
Uvoz iz tretjih držav je bil v obravnavanem obdobju zanemarljiv in ni mogel prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Bosanski proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila izguba tržnega deleža proizvajalcev Unije posledica uvoza iz Kitajske in Koreje, vendar ta trditev ni podprta z dejstvi, saj je bil uvoz iz teh držav majhen.
6.3.3. Vpliv padca potrošnje
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Potrošnja EU v tonah
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Vir: makropodatki.
(78)
V obravnavanem obdobju je potrošnja upadla za okoli 24 000 ton (7 %), kar izraža dejstvo, da je industrija detergentov za perilo postopoma uporabljala več nadomestnih izdelkov v svojih formulah, da je nadomestila zadevni izdelek. Proizvajalec izvoznik je trdil, da je to vodilo do „polnih zalog, odpovedi naročil in nižjih dobičkov“.
(79)
Treba je povedati, da sta proti koncu obravnavanega obdobja dva proizvajalca na trgu EU prenehala s proizvodnjo in da je zato prišlo do prilagoditve zmogljivosti za izravnavo manjše potrošnje. Poleg tega so, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (49), ravni zalog ostale nizke in stabilne, kar pomeni, da se je proizvodnja prilagodila nižjim ravnem potrošnje.
(80)
Čeprav ni mogoče izključiti dejstva, da je manjša potrošnja prispevala k škodi, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, se zdi, da ta vpliv ni pomemben.
6.3.4. Vpliv naložb
(81)
Proizvajalec izvoznik je trdil, da je skladnost z zakonodajo REACH povzročila škodo. Vendar, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (58), glede na raven naložb v zadevni izdelek v obravnavanem obdobju to ne bi moglo znatno prispevati k povzročeni škodi. Poleg tega so bili stroški, povezani z REACH, majhni.
6.3.5. Vpliv povečanj stroškov surovin in energije
(82)
Nekatere strani so navajale, da so k škodi prispevali višji stroški surovin in energije. Povečanja teh stroškov so bila resnično precejšnja in so bila izvedena predvsem leta 2008. To je brez dvoma v določeni meri vplivalo na dobičkonosnost v tem letu, saj je do povečanj prišlo v času, ko se je obseg prodaje zmanjševal. Vendar pa so bili višji stroški energije do določene mere izraženi v višjih prodajnih cenah, kot je prikazano v uvodni izjavi (52), čeprav je vpliv nižanja cen dampinškega uvoza preprečeval ustrezna povečanja.
(83)
Zato se šteje, da povečanje stroškov surovin in energije ni prispevalo k povzročeni škodi.
6.3.6. Vpliv težav, povezanih z zmogljivostjo
(84)
Težave, povezane s presežkom zmogljivosti in majhno izkoriščenostjo zmogljivosti, so bila obravnavana v uvodni izjavi (46). Na vpliv težav, povezanih z zmogljivostjo, na dobičkonosnost je treba gledati tako z vidika strukturnih značilnosti te industrije kot tudi obstoja dampinškega uvoza. Vpliv na dobičkonosnost je posledica znatnih fiksnih stroškov, ki bi bili povrnjeni, če bi bile stopnje izkoriščenosti višje.
(85)
Težave, povezane s presežkom zmogljivosti in nizko izkoriščenostjo zmogljivosti, lahko deloma pojasnijo nekaj negativnih kazalcev škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, ne pojasnjujejo pa velikega upada potrošnje, obsega prodaje in tržnega deleža v letu 2009. Zato je jasno, da te težave ne prekinjajo vzročne zveze med velikim porastom uvoza po dampinških cenah in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.
6.3.7. Vpliv globalne finančne krize/splošne gospodarske krize
(86)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da sta k škodi prispevali globalna finančna kriza in splošna gospodarska kriza. Dejansko se je potrošnja zadevnega izdelka v letu 2008/2009, ko se je kriza pojavila, resnično zmanjšala.
(87)
Vendar pa to ne pojasnjuje, zakaj je tržni delež proizvajalcev Unije leta 2009 znatno upadel, medtem ko se je tržni delež uvoza iz Bosne povečal in nelojalno znižal cene EU za več kot 20 %. Manjša potrošnja v letu 2008/2009 bi že sama po sebi vplivala na industrijo Unije, vendar pa je imel na obseg prodaje industrije Unije in, zaradi nelojalnega nižanja, na cene veliko večji vpliv uvoz iz BiH. Zato kriza ni prekinila vzročne zveze med velikim porastom uvoza po dampinških cenah in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.
6.3.8. Vpliv konsolidirane uporabniške industrije
(88)
Čeprav je v OP več kot 10 družb proizvajalo zadevni izdelek, so glavno uporabniško industrijo (proizvajalci detergentov za perilo in mehčalcev za vodo) sestavljale predvsem štiri velike skupine (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble in Unilever). Glavna sodelujoča uporabnika sta predstavljala skoraj 40 % nabave zadevnega izdelka v EU. S pomočjo centralizirane nabave lahko te štiri skupine dejansko ohranjajo cene zadevnega izdelka na nizki ravni.
(89)
Vendar pa ta težava ni nova, temveč obstaja že več let. Zato ne more pojasniti velikega zmanjšanja proizvodnje, obsega prodaje in tržnega deleža v letu 2009. Zato je jasno, da ne prekinja vzročne povezave med velikim porastom uvoza po dampinških cenah in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.
6.4. Sklep o vzročni zvezi
(90)
Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da je znatna škoda, povzročena industriji Unije, posledica zadevnega dampinškega uvoza.
(91)
Poleg dampinškega uvoza je bilo proučenih več dejavnikov, vendar noben od teh dejavnikov ne more pojasniti velikega zmanjšanja tržnega deleža, proizvodnje in obsega prodaje v letih 2008 in 2009, ki sovpada s povečanjem obsega dampinškega uvoza.
(92)
Glede na zgornjo analizo, ki je ustrezno razlikovala in ločila vplive vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Unije od škodljivih vplivov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz BiH povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
7. INTERES UNIJE
7.1. Splošne opombe
(93)
Komisija je proučila, ali kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Zato in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je bil na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavan vpliv možnih ukrepov na vse strani, vključene v ta postopek, in posledice nesprejetja ukrepov.
7.2. Interes industrije Unije
(94)
Analiza škode je jasno pokazala, da je industrija Unije utrpela škodo zaradi dampinškega uvoza. Povečani dampinški uvoz v zadnjih letih je zmanjšal prodajo na trgu Unije in povzročil izgubo tržnega deleža industrije Unije. Industrija Unije tako ni mogla dosegati ravni dobičkonosnosti, podobne ravnem, doseženim pri drugih izdelkih.
(95)
Preiskava je pokazala, da gre vsako povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz zadevne države neposredno na račun industrije Unije. Kljub prestrukturiranju proizvajalcev Unije (dve družbi sta prenehali s proizvodnjo) se stanje ni izboljšalo. V zvezi s tem je treba navesti, da je zeolit A v prahu pomemben izdelek za vzorčene družbe, saj pomeni do 30 % njihovega prihodka od prodaje. Brez uvedbe ukrepov bi se stanje industrije Unije le še dodatno poslabšalo. Uvedba ukrepov bo uvozno ceno dvignila na neškodljivo raven, kar bo industriji Unije omogočilo, da bo konkurirala po poštenih tržnih pogojih.
(96)
Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba ukrepov očitno v interesu industrije Unije.
7.3. Interes uvoznikov
(97)
Verjeten vpliv ukrepov na uvoznike je bil obravnavan v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. V zvezi s tem je treba opomniti, da so bili nepovezani uvozniki, ki so se javili, tudi uporabniki. Zato je z njimi povezana analiza predstavljena v zadevnem razdelku o interesu uporabnikov.
7.4. Interes uporabnikov in potrošnikov
(98)
Združenja potrošnikov po objavi obvestila o začetku tega postopka niso predložila svojih stališč. Zato je bila analiza omejena na vpliv ukrepov na uporabnike.
(99)
Vprašalniki so bili poslani 8 znanim uporabnikom. Vendar pa sta le dva poslala smiselne pripombe. Zato analiza interesa Unije temelji na odgovorih dveh precej velikih uporabnikov, ki skupaj predstavljata skoraj 40 % potrošnje Unije.
(100)
Oba sodelujoča uporabnika Unije sta pomembna akterja v industriji detergentov za perilo in mehčalcev za vodo v Uniji. Oba sta ugovarjala uvedbi ukrepov.
(101)
Preiskava je pokazala, da se v zvezi s potrošnjo sodelujočih porabnikov Unije manj kot tretjina uvozi od bosanskega proizvajalca izvoznika. Preostanek se krije z nabavami od proizvajalcev Unije, ki so še vedno glavni vir dobave za sodelujoča uporabnika. Ob upoštevanju nizke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (47) in (48), je jasno, da uvedba ukrepov po pričakovanjih ne bo privedla do pomanjkanja oskrbe ali posledičnega zvišanja cen.
(102)
Poleg zgoraj navedenega se zdi, da je uporabniška industrija Unije že začela raziskovati možnost uvoza iz Kitajske. Dejstvo, da takšna možnost obstaja in velja za zanesljivo, kaže na to, da uvedba ukrepov nikakor ne bo privedla do pomanjkanja zadevnega izdelka.
(103)
Preverjen je bil tudi delež v prihodkih od prodaje končnih izdelkov, ki vsebujejo zadevni izdelek. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je zadevni izdelek v obeh primerih pomenil manj kot 10 % prihodkov od prodaje.
(104)
Preverjen je bil tudi delež zadevnega izdelka, ki je sestavni del končnih izdelkov. Preiskava je pokazala, da so ti deleži na splošno zelo majhni (v povprečju manj kot 5 % celotnih stroškov), zato zadevni izdelek ne predstavlja zelo pomembnega stroškovnega elementa v končnih izdelkih.
(105)
Komisija je tudi preverila, ali bi uvedba ukrepov imela pomemben negativni finančni vpliv na položaj obeh uporabnikov. Komisija je pripravila dva scenarija, tj. scenarij za najslabši možni primer in bolj realen scenarij.
(106)
Scenarij v najslabšem možnem primeru predvideva, da se uvozne cene in cene Unije povečajo za stopnjo dajatve. To bi v povprečju zvišalo stroške uporabnikov za manj kot 2 %.
(107)
Zgornji primer je treba primerjati s stopnjami dobičkonosnosti sodelujočih uporabnikov Unije. Dobičkonosnost uporabnikov pri izdelkih, ki vsebujejo zadevni izdelek, je okoli 11 %, za vse njihove izdelke pa več kot 20 %. Ob upoštevanju takih stopenj dobičkonosnosti celo uvedba vseh ukrepov za uvozne cene in cene Unije ne bi imela nesorazmernega učinka na finančno stanje teh strani.
(108)
Dejansko je veliko bolj realen scenarij ta, da bi uvedba ukrepov privedla do stanja, ko bi se zvišale samo uvozne cene iz BiH, medtem ko bi industrija Unije imela koristi od povečane ekonomije obsega. Kot prej pojasnjeno, je oskrba z zadevnim izdelkom v EU popolnoma zadostna, saj večina proizvajalcev Unije posluje precej pod mejo polne zmogljivosti.
(109)
Treba je tudi navesti, da je preiskava pokazala, da obstajajo izdelki, ki lahko nadomestijo zadevni izdelek. Jasno je, da tako sodelujoči kot tudi nesodelujoči uporabniki detergente za perilo proizvajajo tudi brez zadevnega izdelka. V tem bolj realnem scenariju se bodo stroški sodelujočih porabnikov zvišali samo za en odstotek. Z drugimi besedami, v vidika dobičkonosnosti bo imela uvedba ukrepov za uporabnike le zanemarljive posledice.
(110)
Ob upoštevanju zgoraj navedenega je jasno, da uvedba ukrepov ne bi imela pomembnega vpliva na uporabnike, zato je zelo malo verjetno, da bi prišlo do zvišanja cen za potrošnike.
7.5. Sklep o interesu Unije
(111)
Na splošno se pričakuje, da bi industrija Unije lahko imela koristi od ukrepov. Industrija bi imela koristi predvsem od povečane ekonomije obsega zaradi boljše izkoriščenosti zmogljivosti, saj bi se proizvodnja in prodaja povečali.
(112)
Ob upoštevanju zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvedba ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz Bosne in Hercegovine ne bo znatno vplivala na uporabnike Unije ter da je uvedba na splošno v interesu Unije.
8. PREDLOG ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV
(113)
Glede na zgornje sklepe v zvezi z dampingom, posledično škodo in interesom Unije je treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka iz Bosne in Hercegovine, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
8.1. Stopnja odprave škode
(114)
Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Unije povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga.
(115)
Glede izračuna zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije svoje stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza. Stopnja dobička pred odbitkom davka, ki se je uporabila za ta izračun, je bila 5,9 % prometa. To je bila stopnja dobička, ki jo je industrija Unije dosegala v OP pri vseh svojih izdelkih, vključno z zadevnim izdelkom. Ob upoštevanju, da je na dobičkonosnost za zadevni izdelek vplival dampinški uvoz, je jasno, da je ta stopnja dobička preudarna in ni pretirana. Proučeno je bilo tudi, ali naj se uporabijo stopnje dobička, ki jih je industrija Unije dosegala med letoma 2005 in 2007, vendar so bile stopnje dobička nizke v smislu dobičkonosnosti družb za podobne izdelke in niso bile upoštevane kot reprezentativne za uspešno industrijo. To je posledica tega, da je uvoz iz Bosne v teh treh letih nelojalno znižal cene industrije Unije za 10 do 20 %, takšne razlike pa bi imele pri pogajanjih za letne pogodbe pomembno vlogo. Zato teh stopenj dobička ni mogoče šteti kot reprezentativne za običajne razmere na trgu EU. Na podlagi zgoraj navedenega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da so se zgoraj navedeni stopnji prišteli stroški proizvodnje.
(116)
Potrebno povišanje cene je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, določeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen, in povprečno neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije prodajala na trgu EU. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. Tako izračunana stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen je bila 31,5 %.
8.2. Začasni ukrepi
(117)
Glede na že navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe za uvoz s poreklom iz Bosne in Hercegovine na ravni ugotovljene stopnje dampinga.
(118)
Glede na zgoraj navedeno je stopnja začasne protidampinške dajatve za Bosno in Hercegovino 28,1 %.
9. RAZKRITJE
(119)
Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Povedati bi bilo treba tudi, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in se zaradi kakršne koli dokončne dajatve spremenijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev za uvoz zeolita A v prahu, znanega tudi kot zeolit NaA ali zeolit 4A v prahu, trenutno uvrščenega pod oznako KN ex 2842 10 00 (oznaka TARIC 2842100030) in s poreklom iz Bosne in Hercegovine.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije, pred plačilom dajatve, za izdelek iz odstavka 1 je 28,1 %.
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 15. novembra 2010