ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 940/2011/EU
ze dne 14. září 2011
o Evropském roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 147 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má Unie přispívat k dosažení vysoké úrovně zaměstnanosti tím, že podněcuje spolupráci mezi členskými státy a podporuje a případně doplňuje jejich opatření.
(2)
Podle čl. 153 odst. 1 Smlouvy o fungování EU má Unie podporovat a doplňovat činnost členských států v oblastech pracovních podmínek, zapojení osob vyloučených z trhu pracovních příležitostí a boje proti sociálnímu vyloučení.
(3)
Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii Unie mimo jiné bojuje proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a podporuje sociální spravedlnost a ochranu, rovnost žen a mužů a mezigenerační solidaritu.
(4)
Článek 174 Smlouvy o fungování EU uznává, že některé regiony Unie jsou závažně a trvale znevýhodněny demografickými podmínkami, které mohou nepříznivě ovlivnit úroveň jejich rozvoje a které vyžadují zvláštní pozornost v rámci snahy o dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie.
(5)
Podle článku 25 Listiny základních práv Evropské unie Unie uznává a ctí práva starších osob na to, aby vedly důstojný a nezávislý život a podílely se na společenském a kulturním životě.
(6)
Stárnutí je nepochybně výzvou pro celou společnost a všechny generace v Evropě a je také záležitostí mezigenerační solidarity a rodiny.
(7)
Část obyvatelstva Unie, kterou tvoří lidé ve věku nad 55 let, bude narůstat mnohem rychleji, než tomu bylo doposud. To je velmi pozitivní, neboť jde o logický důsledek zlepšení zdraví a kvality života. Nicméně vzhledem k této demografické změně musí Unie čelit řadě výzev.
(8)
Evropská rada uznala na několika svých po sobě následujících zasedáních potřebu řešit dopady stárnutí populace na evropské sociální modely. Hlavní odpověď na tyto rychlé změny ve věkové struktuře spočívá v podpoře vytvoření kultury aktivního stárnutí jako celoživotního procesu a zajištění toho, aby rychle rostoucí skupina obyvatel tvořená lidmi, jimž je v současné době více než 55 let, kteří jsou celkově zdravější a vzdělanější než příslušníci této věkové skupiny v minulosti, měla dobré podmínky pro zaměstnanost a aktivní zapojení do společenského a rodinného života, a to i formou dobrovolné činnosti, celoživotního učení, kulturního a sportovního vyžití.
(9)
Podle Světové zdravotnické organizace je aktivní stárnutí procesem optimalizace možností v oblasti zdraví, zapojení a zabezpečení s cílem zlepšit kvalitu života během stárnutí. Aktivní stárnutí umožňuje lidem plně rozvinout svůj potenciál pro dobrou tělesnou, sociální a duševní pohodu v průběhu celého jejich života a zapojovat se do společnosti, a přitom jim poskytuje odpovídající ochranu, zabezpečení a péči, když to potřebují. Podporování aktivního stárnutí proto vyžaduje mnohostranný přístup a odpovědnost prostřednictvím trvalé podpory napříč všemi generacemi.
(10)
Evropský rok aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) by měl navazovat na odkaz Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) a Evropského roku dobrovolných činností na podporu aktivního občanství (2011), a proto by měla být podporována součinnost těchto evropských roků a Evropského roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) (dále jen „evropský rok“).
(11)
Vzhledem k rostoucímu podílu starších lidí v Evropě a zvýšenému výskytu chronických onemocnění je dnes více než kdy jindy velmi důležité podporovat zdravé stárnutí všech lidí, zejména těch starších, a podporovat jejich vitalitu a důstojnost mimo jiné zajištěním přístupu k patřičné a vysoce kvalitní zdravotní péči, dlouhodobé péči a sociálním službám a vytvářením iniciativ na podporu prevence zdravotních rizik spojených se stárnutím. Zdravé stárnutí může přispět ke zvýšení účasti starších lidí na trhu práce, může jim umožnit být ve společnosti déle aktivní, může zlepšit individuální kvalitu jejich života a omezit tlak na systémy zdravotní a sociální péče a systémy důchodového zabezpečení.
(12)
Komise představila své názory na demografické výzvy, kterým Unie čelí, a na možnosti jejich řešení ve svých sděleních „Demografická budoucnost Evropy - učiňme z problému výhodu“ ze dne 12. října 2006, „Podporovat solidaritu mezi generacemi“ ze dne 10. května 2007 a „Řešení dopadu stárnutí populace v EU (Zpráva o stárnutí populace za rok 2009)“ ze dne 29. dubna 2009.
(13)
Různorodost starší generace v Evropě se bude dále zvyšovat. Je proto třeba aktivně podporovat rovné příležitosti a podněcovat k účasti. Aktivní občané z různých prostředí plní ve společnosti důležitou propojovací funkci, napomáhají integraci a jsou přínosem pro hospodářství.
(14)
Dne 22. února 2007 přijala Rada a zástupci členských států zasedajících v Radě usnesení nazvané, „Příležitosti a výzvy v souvislosti s demografickými změnami v Evropě: přínos starších lidí k hospodářskému a sociálnímu rozvoji“, ve kterém zdůraznila potřebu zvýšit možnosti aktivního zapojení starších lidí, mimo jiné i prostřednictvím dobrovolné práce, a nové hospodářské příležitosti („stříbrná ekonomika“) vzniklé v důsledku rostoucí poptávky ze strany starších lidí po určitých druzích zboží a služeb, jakož i význam pozitivního vnímání starších lidí ze strany veřejnosti.
(15)
Dne 8. června 2009 přijala Rada závěry nazvané „Rovné příležitosti pro ženy a muže: aktivní a důstojné stárnutí“, kde uznala, že se starší ženy i muži v celé Unii setkávají s vážnými problémy, snaží-li se vést aktivní život a důstojně zestárnout, a navrhla členským státům a Komisi přijmout řadu opatření zahrnujících podporu politik aktivního stárnutí, a zohlednit přitom rozdílné situace v jednotlivých členských státech a rozdílné problémy žen a mužů.
(16)
Dne 30. listopadu 2009 přijala Rada závěry nazvané „Zdravé a důstojné stárnutí“, kde mimo jiné vyzvala Komisi, aby „připravila informační akce na podporu aktivního stárnutí, včetně případného vyhlášení roku 2012 Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity“.
(17)
Ve svém sdělení nazvaném „Evropa 2020 - strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ze dne 3. března 2010 Komise zdůraznila, jak je pro sociální soudržnost a vyšší produktivitu důležité, aby Unie udržovala zdravou a aktivní stárnoucí populaci. Dne 23. listopadu 2010 přijala Komise jako součást strategie Evropa 2020 stěžejní iniciativu nazvanou „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“, podle které by členské státy měly především podporovat politiky aktivního stárnutí. Dne 16. prosince 2010 přijala Komise rovněž stěžejní iniciativu nazvanou „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost“. Splnění uvedených cílů vyžaduje zapojení vlády na všech úrovních i různých nevládních subjektů; na úrovni Unie lze pak tyto cíle podporovat činnostmi v rámci evropského roku, které se zaměřují na zvyšování povědomí a posílení výměny osvědčených postupů. Vnitrostátní koordinátoři by měli dbát na to, aby vnitrostátní opatření byla koordinovaná a v souladu s cíli evropského roku. Rovněž by se měla naplánovat účast dalších institucí a zúčastněných subjektů.
(18)
Dne 7. června 2010 přijala Rada závěry nazvané „Aktivní stárnutí“, v nichž vyzvala Komisi, aby „pokračovala v přípravě Evropského roku pro aktivní stárnutí v roce 2012, během kterého lze vyzdvihnout výhody aktivního stárnutí a jeho přínosy mezigenerační solidaritě a zveřejnit slibné iniciativy na podporu aktivního stárnutí na všech úrovních“.
(19)
Dne 11. listopadu 2010 přijal Evropský parlament usnesení nazvané „Demografická výzva a solidarita mezi generacemi“, ve kterém vyzývá členské státy, aby v nadcházejících letech učinily z aktivního stárnutí jednu ze svých priorit. Usnesení zároveň zdůraznilo, že evropský rok by měl vyzdvihnout zejména přínos starších lidí pro společnost a poskytnout příležitost k posílení solidarity, spolupráce a porozumění mezi generacemi a umožnit spolupráci mladších a starších lidí.
(20)
Stanoviska, která vypracoval Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, rovněž zdůraznila význam aktivního stárnutí pro Evropu tím, že mimo jiné kladou důraz na důležitost mezigenerační zdravotní péče.
(21)
Rozhodnutí Rady 2010/707/EU ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3) vyzývá členské státy v hlavních směrech 7 a 8 ke zvýšení účasti pracovní síly prostřednictvím politik na podporu aktivního stárnutí, ke zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků prostřednictvím podpory inovace v organizaci práce a zvýšení zaměstnatelnosti těchto pracovníků prostřednictvím zvyšování jejich kvalifikace a účasti na systémech celoživotního učení. Hlavní směr 10 zdůrazňuje potřebu posílit systémy sociální ochrany, celoživotní učení a politik aktivního začleňování s cílem vytvořit příležitosti pro lidi v různém stádiu života, poskytnout jim ochranu proti riziku chudoby a sociálního vyloučení a posílit jejich aktivní účast ve společnosti.
(22)
Ve svém sdělení nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, první stěžejní iniciativě strategie Evropa 2020 přijaté dne 19. května 2010, Komise zdůraznila význam aplikací a služeb v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) pro důstojné stáří a navrhla především posílení společného programu asistovaného žití v domácím prostředí (Ambient Assisted Living - AAL). V Digitální agendě pro Evropu bylo rovněž doporučeno přijmout společné akce za účelem zvýšení schopnosti práce s digitálními technologiemi všech Evropanů včetně starších lidí - skupiny, která má mezi 150 miliony občanů (přibližně 30 % z celkového počtu obyvatel), kteří internet nikdy nepoužili, výrazné zastoupení. Zjednodušení přístupu k novým technologiím a zaškolování v jejich používání by dále zlepšilo příležitosti pro starší lidi.
(23)
S ohledem na strategii Evropa 2020 navrhla Komise v rámci stěžejní iniciativy „Unie inovací“ zahájit inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí. Cílem této iniciativy je umožnit občanům déle žít nezávisle a v dobrém zdraví a do roku 2020 zvýšit průměrnou délku zdravého života o dva roky.
(24)
Komise provádí Evropskou strategii pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010-2020, která s ohledem na častou souvztažnost mezi zdravotním postižením a stárnutím obsahuje příslušná opatření týkající se starších lidí. V návaznosti na koncepci „designu pro všechny“ jsou důležitá zejména opatření zaměřená na přístupnost. Podstatná jsou rovněž opatření na podporu samostatného bydlení a začlenění do společnosti, mimo jiné ta, která se zaměřují na starší osoby se zdravotním postižením, kteří potřebují vysokou úroveň podpory, mají složitější potřeby a jsou obzvláště zranitelní a náchylní k sociálnímu vyloučení. Kromě toho Unie a všechny členské státy podepsaly Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, která obsahuje mimo jiné ustanovení týkající se starších lidí.
(25)
Evropský den mezigenerační solidarity se každoročně slaví dne 29. dubna. Poskytuje vhodnou příležitost k tomu, aby Unie obnovila svůj závazek posílit solidaritu a spolupráci mezi generacemi s cílem propagovat spravedlivou a udržitelnou společnost.
(26)
Toto rozhodnutí stanoví finanční krytí, které bude pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. (4)
(27)
Na aktivní stárnutí se zaměřuje také několik fondů, programů a akčních plánů Unie, jako je Evropský sociální fond (5), Evropský fond pro regionální rozvoj (6), program PROGRESS (7), program celoživotního učení (8), a v rámci tohoto programu zejména program Grundtvig, program v oblasti zdraví (9), specifické programy v oblasti informačních a komunikačních technologií a v oblasti sociálně-ekonomických a humanitních věd v Sedmém rámcovém programu pro výzkum a rozvoj (10), akční plán „Důstojné stáří v informační společnosti“, společný program asistovaného žití v domácím prostředí (AAL) (11), rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (12), který zahrnuje pilotní projekty na zavádění informačních a komunikačních technologií pro akční plán Důstojné stáří, přípravná akce CALYPSO pro sociální cestovní ruch a akční plán pro městskou mobilitu.
(28)
S cílem zajistit účast široké škály organizací by se během evropského roku mělo co nejvíce umožňovat pořádání akcí a činností menšího rozsahu.
(29)
Zapojení příslušných sítí na úrovni Unie v rámci evropského roku by mělo být motivováno a podpořeno odpovídajícími zdroji.
(30)
Jelikož cílů evropského roku nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států vzhledem k nutnosti nadnárodní výměny informací a šíření osvědčených postupů v celé Unii, a proto jich může být vzhledem k rozsahu navrhovaných činností lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2012 se vyhlašuje Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (dále jen „evropský rok“). Měl by podporovat vitalitu a důstojnost všech.
Článek 2
Cíle
Celkovým cílem evropského roku je usnadnit v Evropě vytvoření kultury aktivního stárnutí založené na společnosti pro všechny věkové skupiny. V tomto rámci evropský rok podněcuje a podporuje úsilí členských států, regionálních a místních orgánů, sociálních partnerů, občanské společnosti a podnikatelského sektoru, včetně malých a středních podniků, zaměřené na podporu aktivního stárnutí a větší snahu o mobilizaci potenciálu rychle rostoucího počtu obyvatel ve věku nad 55 let. Přitom posiluje solidaritu a spolupráci mezi generacemi s přihlédnutím k rozmanitosti a rovnosti žen a mužů. Podporování aktivního stárnutí znamená vytvoření lepších příležitostí, aby starší ženy a muži mohli plnit svou úlohu na trhu práce, boj proti chudobě, zejména žen, a sociálnímu vyloučení, posílení dobrovolné činnosti a aktivního zapojení do rodinného života a společnosti a podporu zdravého a důstojného stárnutí. To zahrnuje mimo jiné přizpůsobení pracovních podmínek, boj proti negativním stereotypům spojeným s věkem a proti diskriminaci na základě věku, zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, přizpůsobení systémů celoživotního učení potřebám stárnoucí pracovní síly a zajištění toho, aby systémy sociální ochrany byly odpovídající a poskytovaly vhodné pobídky.
S ohledem na první pododstavec jsou cíle evropského roku:
a)
zvýšit obecné povědomí o významu aktivního stárnutí a jeho různých aspektů a zajistit, aby mu bylo přiznáno významné postavení v politické agendě zúčastněných subjektů na všech úrovních, s cílem vyzdvihnout cenný přínos starších lidí pro společnost a hospodářství a více jej uznávat, podporovat aktivní stárnutí, solidaritu mezi generacemi a vitalitu a důstojnost všech lidí, více se snažit o mobilizaci potenciálu starších lidí bez ohledu na jejich původ a umožnit jim vést nezávislý život;
b)
podněcovat diskuzi, vyměňovat si informace a rozvíjet vzájemnou výměnu zkušeností mezi členskými státy a zúčastněnými subjekty na všech úrovních s cílem podporovat politiku aktivního stárnutí, určit a šířit osvědčené postupy a podporovat spolupráci a součinnost;
c)
nabídnout rámec pro závazky a konkrétní opatření, které umožní Unii, členským státům a zúčastněným subjektům na všech úrovních, při výrazném zapojení občanské společnosti, sociálních partnerů a podniků a se zvláštním důrazem na podporu informačních strategií, aby prostřednictvím konkrétních činností vypracovaly inovativní řešení, politiky a dlouhodobé strategie, včetně komplexních strategií řízení zohledňujících věkovou strukturu v oblasti zaměstnanosti a práce, a sledovaly konkrétní cíle týkající se aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity;
d)
podporovat činnosti, které pomohou bojovat proti diskriminaci na základě věku, překonávat stereotypy související s věkem a odstranit bariéry, zejména pokud jde o zaměstnatelnost.
Článek 3
Obsah opatření
1. Opatření, která je třeba přijmout k dosažení cílů stanovených v článku 2, zahrnují tyto činnosti na úrovni Unie, celostátní, regionální nebo místní úrovni:
a)
konference, akce a iniciativy, s aktivním zapojením všech příslušných zúčastněných subjektů, s cílem podpořit diskuzi, zvyšovat povědomí a podněcovat závazky ke konkrétním cílům přispívajícím k udržitelným a trvalým dopadům;
b)
informační, propagační a vzdělávací kampaně využívající multimédia;
c)
výměnu informací, zkušeností a osvědčených postupů, a to mimo jiné prostřednictvím otevřené metody koordinace a sítí zúčastněných subjektů usilujících o dosažení cílů evropského roku;
d)
výzkum a šetření na úrovni Unie, celostátní nebo regionální úrovni a šíření výsledků s důrazem na hospodářský a sociální dopad podpory aktivního stárnutí a s ním spojených politik.
2. Při uskutečňování činností uvedených v odstavci 1 je věnována pozornost zapojení všech generací do úsilí o dosažení cílů evropského roku, zejména prostřednictvím snahy o vytvoření přístupu umožňujícího začlenění a podpory účasti starších a mladších lidí na společných iniciativách.
3. Komise nebo členské státy mohou označit další činnosti jako přínosné pro cíle evropského roku a mohou umožnit, aby byl název evropského roku použit k propagaci těchto činností za podmínky, že budou přispívat k dosažení cílů stanovených v článku 2.
4. Komise a členské státy zohlední při všech svých činnostech spojených s evropským rokem rovnost žen a mužů.
5. Komise zohlední potenciál přeshraničních činností, které se konají na regionální nebo místní úrovni, pro dosažení cílů stanovených v článku 2.
6. Je vyvíjeno úsilí o zajištění toho, aby všechny činnosti v rámci evropského roku určené širší veřejnosti byly snadno přístupné všem, včetně osob se zdravotním postižením.
Článek 4
Koordinace na úrovni členských států
1. Každý členský stát určí vnitrostátního koordinátora pověřeného organizací účasti daného členského státu na evropském roce a informuje o jeho jmenování Komisi.
2. Vnitrostátní koordinátoři rovněž dbají na to, aby vnitrostátní činnosti v rámci evropského roku byly řádně koordinovány, a mohou v této souvislosti rovněž podporovat a usnadňovat místní a regionální činnosti. Vnitrostátní koordinátoři rovněž prosazují zapojení všech příslušných zúčastněných subjektů, včetně občanské společnosti, do činností v rámci evropského roku.
3. Členské státy se vyzývají, aby do 25. listopadu 2011 informovaly Komisi o svém pracovním programu, který bude obsahovat podrobný popis vnitrostátních činností plánovaných v rámci evropského roku
Článek 5
Zúčastněné země
Evropského roku se mohou zúčastnit:
a)
členské státy;
b)
kandidátské země;
c)
země západního Balkánu a
d)
státy Evropského sdružení volného obchodu, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
Článek 6
Koordinace na úrovni Unie
1. Komise provádí evropský rok na úrovni Unie.
2. Komise svolává zasedání vnitrostátních koordinátorů za účelem koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie a za účelem výměny informací a znalostí, včetně informací o případných závazcích a jejich provádění v členských státech.
3. Komise usnadňuje a podporuje činnosti v rámci evropského roku na celostátní, regionální a místní úrovni, mimo jiné prostřednictvím případného navrhování nových metod a nástrojů pro dosažení cílů evropského roku a jejich hodnocení.
4. Koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie spadá rovněž do působnosti stávajících politických výborů a poradních skupin.
5. Komise rovněž svolává zasedání zástupců evropských organizací nebo subjektů působících v oblasti aktivního stárnutí, aby jí pomáhaly s organizací průběhu evropského roku.
6. Komise v komunikační činnosti svých zastoupení v členských státech a příslušné klíčové sítě na úrovni Unie, které získávají na své provozní náklady podporu ze souhrnného rozpočtu Unie, učiní ve svých pracovních programech z tématu evropského roku prioritu.
7. Evropský parlament, členské státy, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů se připojí k činnostem v rámci evropského roku.
Článek 7
Finanční a nefinanční podpora
1. Činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1 na úrovni Unie mohou být uskutečněny na základě zadání veřejné zakázky či grantů financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie.
2. Tam, kde je to vhodné, mohou programy a politiky v oblastech, které přispívají k podpoře aktivního stárnutí, jako jsou zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, vzdělání a kultura, zdraví, výzkum, informační společnost, regionální politika a dopravní politika, podpořit evropský rok, a to v souladu s platnými pravidly a v rámci jejich stávajících možností pro stanovování priorit.
3. Nefinanční podporu může Unie přiznat pro činnosti, které veřejné a soukromé organizace podnikly v souladu s čl. 3 odst. 3.
Článek 8
Rozpočet
1. Finanční krytí na provádění tohoto rozhodnutí na úrovni Unie, zejména na činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1, na období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 činí 5 000 000 EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
Článek 9
Soudržnost
Komise spolu s členskými státy zajišťuje, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními unijními, celostátními i regionálními programy a iniciativami, které přispívají k dosažení cílů evropského roku.
Článek 10
Mezinárodní spolupráce
Komise může pro účely evropského roku spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Organizací spojených národů a Radou Evropy, přičemž dbá na zajištění viditelnosti úsilí Unie o podporu aktivního stárnutí.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu obsahující celkové hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí s podrobnostmi o provádění a výsledcích, která bude sloužit jako základ pro budoucí politiky, opatření a činnosti Unie v této oblasti.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 bude také obsahovat informace o tom, jakým způsobem byla do činností evropského roku začleněna rovnost žen a mužů a jak byl zajištěn přístup k uvedeným činnostem pro osoby se zdravotním postižením.
3. Ve zprávě uvedené v odstavci 1 bude také zdůrazněno, jaké trvalé výsledky evropský rok přinesl pro podporu aktivního stárnutí v celé Unii.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 13
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. září 2011.
SKLEP št. 940/2011/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 14. septembra 2011
o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2012)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 153(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Unija naj bi v skladu s členom 147(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) prispevala k visoki stopnji zaposlenosti s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami in s podpiranjem, po potrebi tudi dopolnjevanjem, njihovega delovanja.
(2)
Unija naj bi v skladu s členom 153(1) PDEU podpirala in dopolnjevala dejavnosti držav članic glede delovnih pogojev, vključevanja oseb, ki so izključene iz trga dela, ter boja proti socialni izključenosti.
(3)
Unija se v skladu s členom 3(3) Pogodbe o Evropski uniji med drugim bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo, enakost žensk in moških ter solidarnost med generacijami.
(4)
Člen 174 PDEU priznava, da so nekatere regije Unije prikrajšane zaradi hudih in trajnih demografskih ovir, ki bi lahko otežile njihovo raven razvoja, in zahtevajo posebno pozornost, če naj bi Unija dosegla cilj gospodarske, socialne in teritorialne kohezije.
(5)
Unija v skladu s členom 25 Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah priznava in spoštuje pravico starejših do dostojnega in samostojnega življenja ter sodelovanja v družbenem in kulturnem življenju.
(6)
Staranje je nedvomno izziv za celotno družbo in za vse generacije v Evropi, je tudi predmet za medgeneracijsko solidarnost in za družino.
(7)
Delež prebivalstva v Uniji, ki so v poznih 50. letih ali starejši, bo naraščal veliko hitreje kot kdajkoli prej. To je zelo pozitiven razvoj, saj je logična posledica boljšega zdravja in večje kakovosti življenja. Vendar se zaradi teh demografskih sprememb Unija spoprijema s številnimi izzivi.
(8)
Evropski svet je na več zaporednih sejah priznal potrebo po obvladovanju vpliva starajočega se prebivalstva na evropske socialne modele. Ključni odziv na te hitre spremembe v starostni strukturi vključuje spodbujanje oblikovanja kulture aktivnega staranja kot vseživljenjskega procesa, da bi hitro rastoče prebivalstvo, ki obsega ljudi v poznih 50. letih in starejše, ki je na splošno bolj zdravo in bolj izobraženo kot katera koli taka starostna skupina pred njim, imelo dobre možnosti za zaposlitev in aktivno udeležbo v družbenem in družinskem življenju, tudi prek prostovoljstva, vseživljenjskega učenja, kulturnega izražanja in športa.
(9)
Po opredelitvi Svetovne zdravstvene organizacije je aktivno staranje proces, v katerem se optimizirajo možnosti za zdravje, sodelovanje in varnost, da bi izboljšali kakovost življenja v procesu staranja. Aktivno staranje omogoča ljudem, da uresničijo možnosti telesne, socialne in duševne blaginje v obdobju vsega življenja in sodelujejo v družbi, hkrati pa jim omogoča ustrezno varstvo, varnost in oskrbo, ko jo potrebujejo. Zato so za spodbujanje aktivnega staranja potrebni večrazsežnostni pristop in lastna odgovornost ter trajna podpora med vsemi generacijami.
(10)
Evropsko leto aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2012) bi moralo graditi na izročilu evropskega leta boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) in evropskega leta prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva (2011), zaradi česar bi bilo treba spodbujati sinergije med tema evropskima letoma in evropskim letom aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2012) (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto).
(11)
Vedno večji delež starejših ljudi v Evropi in povečanje kroničnih obolenj pomeni, da je še pomembnejše kot kdaj koli doslej spodbujati zdravo staranje za vse, zlasti za starejše, in podpirati njihovo vitalnost ter dostojanstvo, med drugim tako, da se jim zagotovi dostop do primernega in visoko kakovostnega zdravstvenega varstva, dolgotrajne oskrbe in socialnih storitev ter se razvijajo pobude, namenjene preprečevanju zdravstvenih tveganj, povezanih s staranjem. Zdravo staranje lahko poveča udeležbo starejših ljudi na trgu dela, jim omogoči, da dlje ostanejo aktivni v družbi, izboljša njihovo kakovost življenja in omeji obremenitve sistemov zdravstvenega in socialnega varstva ter pokojninskih sistemov.
(12)
Komisija je v sporočilih „Demografska prihodnost Evrope - kako spremeniti izziv v priložnost“ z dne 12. oktobra 2006, „Spodbujati solidarnost med generacijami“ z dne 10. maja 2007 in „Obvladovanje vpliva staranja prebivalstva v EU (Poročilo o staranju 2009)“ z dne 29. aprila 2009 predstavila svoja stališča o demografskih izzivih, s katerimi se sooča Unija, in priložnosti za njihovo obvladovanje.
(13)
Raznolikost starejših generacij v Evropi se bo še povečala. Zaradi tega je treba aktivno podpirati enake možnosti in spodbujati sodelovanje. Aktivni državljani iz različnih okolij imajo v družbi pomembno povezovalno funkcijo, spodbujajo povezovanje in prispevajo h gospodarstvu.
(14)
Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, so 22. februarja 2007 sprejeli resolucijo o „možnostih in izzivih, ki jih prinašajo demografske spremembe v Evropi: prispevek starejših h gospodarskemu in družbenemu razvoju“, ki je poudarila potrebo tako po več priložnostih za aktivno udeležbo starejših ljudi, tudi prek prostovoljnega dela, in poudarila nove gospodarske priložnosti („srebrno gospodarstvo“), nastale zaradi večjega povpraševanja s strani starejših ljudi po nekaterih vrstah blaga in storitev, ter po pomembnosti pozitivne javne podobe starejših.
(15)
Svet je 8. junija 2009 sprejel sklepe o „enakih možnostih za ženske in moške: aktivno in dostojno staranje“, v katerih je bilo ugotovljeno, da se starejši moški in ženske, ki si prizadevajo za aktivno življenje in dostojno staranje, po vsej Uniji soočajo z resnimi izzivi, ter državam članicam in Komisiji predlaga številne ukrepe, med drugim, naj spodbujajo politike aktivnega staranja, ob tem pa upoštevajo različne razmere v različnih državah članicah ter različne izzive, s katerimi se soočajo ženske in moški.
(16)
Svet je 30. novembra 2009 sprejel sklepe o „zdravem in dostojnem staranju“, v katerih je povabil Komisijo, da med drugim „oblikuje dejavnosti za boljšo ozaveščenost glede spodbujanja aktivnega staranja, vključno z možnim evropskim letom aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti v letu 2012“.
(17)
Komisija je v sporočilu z naslovom „Evropa 2020 - Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ z dne 3. marca 2010 poudarila, kako pomembno je, da Unija spodbuja zdravo in aktivno staranje prebivalstva zaradi socialne kohezije in večje produktivnosti. 23. novembra 2010 je Komisija kot del strategije Evropa 2020 sprejela vodilno pobudo z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti“, po kateri bi morale države članice zlasti spodbujati politike aktivnega staranja. Komisija je 16. decembra 2010 sprejela tudi vodilno pobudo o „Evropski platformi za boj proti revščini in socialni izključenosti: Evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“. Doseganje teh ciljev politike zahteva ukrepanje na vseh vladnih ravneh in s strani različnih nevladnih zainteresiranih strani; ti cilji pa so na ravni Unije lahko podprti z dejavnostmi evropskega leta, ki so namenjene ozaveščanju in spodbujanju izmenjave dobre prakse. Nacionalni koordinatorji bi morali poskrbeti, da so nacionalni ukrepi usklajeni in združljivi s splošnimi cilji evropskega leta. Prav tako bi se morala načrtovati udeležba drugih institucij in zainteresiranih strani.
(18)
Svet je 7. junija 2010 sprejel sklepe o „aktivnem staranju“ in pozval Komisijo, naj „nadaljuje priprave na evropsko leto aktivnega staranja leta 2012, ko bo mogoče opozoriti na prednosti aktivnega staranja in njegov prispevek k solidarnosti med generacijami ter seznaniti javnost z obetavnimi pobudami za spodbujanje aktivnega staranja na vseh ravneh“.
(19)
Evropski parlament je 11. novembra 2010 sprejel resolucijo z naslovom „Demografski izzivi in medgeneracijska solidarnost“, v kateri je države članice pozval, naj aktivno staranje v naslednjih letih določijo kot prednostno nalogo. V resoluciji je bilo tudi poudarjeno, da bi bilo treba v evropskem letu izpostaviti zlasti prispevek starejših k družbi in zagotoviti priložnosti za spodbujanje solidarnosti, sodelovanja in razumevanja med generacijami ter mladim in starejšim omogočiti, da delajo skupaj.
(20)
Tudi mnenji, ki sta jih pripravila Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, sta poudarjali pomembnost aktivnega staranja za Evropo, tako da sta med drugim izpostavili vrednost zdravstvenega varstva za vse generacije.
(21)
Sklep Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3) v okviru smernic 7 in 8 za države članice predlaga povečanje udeležbe delovne sile s politikami za spodbujanje aktivnega staranja, dvigovanje stopenj zaposlenosti starejših delavcev s spodbujanjem inovacij pri organizaciji dela ter povečanje zaposljivosti starejših delavcev z dodatnim izobraževanjem in sodelovanjem v shemah vseživljenjskega učenja. Smernica 10 poudarja potrebo po okrepitvi sistemov socialne varnosti, vseživljenjskega učenja in politik dejavnega vključevanja, da se ustvarijo priložnosti za ljudi v različnih življenjskih obdobjih, da se zaščitijo pred morebitno revščino in socialno izključenostjo in se okrepi njihovo aktivno sodelovanje v družbi.
(22)
Komisija je v svojem sporočilu „Evropska digitalna agenda“, sprejetem 19. maja 2010, ki je prva vodilna pobuda Evrope 2020, poudarila pomembnost aplikacij in storitev informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) za prijetno staranje ter predlagala zlasti okrepitev skupnega programa za pomoč okolice pri samostojnem življenju. Evropska digitalna agenda je prav tako predlagala usklajene ukrepe za izboljšanje digitalne pismenosti vseh Evropejcev, vključno s starejšimi, ki prekomerno zastopajo skupino s 150 milijoni državljanov oziroma okoli 30 % celotnega števila državljanov, ki niso nikoli uporabili interneta. Olajšanje dostopa do novih tehnologij in zagotavljanje usposabljanja za njihovo uporabo bi še izboljšalo možnosti starejših.
(23)
V povezavi s strategijo Evropa 2020 je Komisija v okviru vodilne pobude „Unija inovacij“ predlagala izvajanje inovacijskega partnerstva za aktivno in zdravo staranje. Namen navedenega partnerstva je omogočiti neodvisno, zdravo in daljše življenje državljanom in povečati povprečno število zdravih let življenja za dve leti do leta 2020.
(24)
Komisija izvaja evropsko strategijo za invalide 2010-2020, ki zaradi pogoste povezave med invalidnostjo in staranjem vključuje ustrezne ukrepe za starejše ljudi. Relevantni so zlasti ukrepi v zvezi z dostopnostjo na podlagi pristopov „namenjeno vsem uporabnikom“. Pomembni so ukrepi za podpiranje samostojnega življenja in vključevanja v skupnost, tudi starejših invalidnih oseb, ki potrebujejo visoko raven podpore, imajo večplastne potrebe, so posebej ranljivi in izpostavljeni socialni izključenosti. Poleg tega so Unija in vse države članice podpisale Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov, ki med drugim vsebuje določbe, ki so ustrezne za starejše ljudi.
(25)
Evropski dan medgeneracijske solidarnosti se praznuje vsako leto 29. aprila. Je dobra priložnost, da Unija obnovi svojo zavezanost krepitvi solidarnosti in sodelovanja med generacijami, da bi spodbudila pravično in trajnostno družbo.
(26)
Ta sklep določa finančni okvir, ki bo osnovni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (4).
(27)
Aktivnemu staranju je med drugim namenjenih nekaj skladov, programov in akcijskih načrtov Unije, kot so Evropski socialni sklad (5), Evropski sklad za regionalni razvoj (6), program Progress (7), program vseživljenjskega učenja (8) in predvsem program Grundtvig, program Zdravje (9), posebni programi o IKT ter o družbeno-ekonomskih in humanističnih vedah v sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj (10), akcijski načrt „Prijetno staranje v informacijski družbi“, skupni program za pomoč okolice pri samostojnem življenju (11), okvirni program za konkurenčnost in inovacije (12) s pilotnimi projekti razporejanja o IKT za prijetno staranje, pripravljalni ukrep o socialnem turizmu Calypso ter akcijski načrt za mobilnost v mestih.
(28)
Da bi zagotovili sodelovanje raznovrstnih organizacij, bi bilo treba v evropskem letu, kolikor je mogoče, olajšati dogodke in operacije manjšega obsega.
(29)
Na ravni Unije bi bilo treba spodbujati sodelovanje ustreznih mrež v evropskem letu in ga podpreti z ustreznimi viri.
(30)
Ker ciljev evropskega leta države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi potrebe po nadnacionalni izmenjavi informacij in razširjanju dobrih praks v vsej Uniji in ker se ti cilji zaradi obsega predlaganih ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Zadeva
Leto 2012 se razglasi za „evropsko leto aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami“ (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto). S tem se spodbujata vitalnost in dostojanstvo za vse.
Člen 2
Cilji
Splošni cilj evropskega leta je poenostaviti oblikovanje kulture aktivnega staranja v Evropi na podlagi družbe za vse starosti. V okviru tega bo evropsko leto spodbujalo in podpiralo prizadevanja držav članic, njihovih regionalnih in lokalnih organov, socialnih partnerjev, civilne družbe in poslovne skupnosti, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji, za spodbujanje aktivnega staranja ter boljši razvoj potenciala prebivalstva v poznih 50. letih ali starejšega, katerega število hitro narašča. Pri tem spodbuja solidarnost in sodelovanje med generacijami ob upoštevanju raznolikosti in enakosti med spoloma. Spodbujanje aktivnega staranja pomeni oblikovanje boljših priložnosti za starejše ženske in moške, da se jim omogoči udeležba na trgu dela, boj proti revščini, zlasti žensk, socialni izključenosti, da se spodbudita prostovoljstvo in aktivna udeležba v družinskem življenju ter družbi ter spodbujanje zdravega staranja in dostojanstva. To pomeni med drugim prilagoditev delovnih pogojev, preprečevanje negativnih starostnih stereotipov in diskriminacije na podlagi starosti, izboljšanje varnosti in zdravja pri delu, prilagajanje sistemov vseživljenjskega učenja potrebam starajoče se delovne sile in ustrezne sisteme socialne zaščite s primernimi spodbudami.
Na podlagi prvega odstavka so cilji evropskega leta:
(a)
povečanje splošne ozaveščenosti o pomenu aktivnega staranja v njegovih različnih razsežnostih in zagotovitev, da se mu nameni vidno mesto na političnem dnevnem redu zainteresiranih skupin na vseh ravneh, da se poudari uporabni prispevek starejših ljudi k družbi in gospodarstvu in poveča njegovo vrednotenje, spodbudijo aktivno staranje, solidarnost med generacijami ter vitalnost in dostojanstvo vseh, ter mobilizira potencial starejših ljudi ne glede na njihov izvor, ter se jim omogoči samostojno življenje;
(b)
pospeševanje razprav, izmenjava informacij in razvoj vzajemnega učenja med državami članicami in zainteresiranimi stranmi na vseh ravneh, da se spodbujajo politike aktivnega staranja, opredelijo in razširijo primeri dobrih praks ter izboljšajo sodelovanje in sinergije;
(c)
oblikovanje okvira za zaveze in konkretne ukrepe, ki bo ob sodelovanju civilne družbe, socialnih partnerjev in podjetij ter s posebnim poudarkom na spodbujanju informacijskih strategij Uniji, državam članicam in zainteresiranim stranem na vseh ravneh omogočil razvoj inovativnih rešitev, politik in dolgoročnih strategij, vključno z obsežnimi strategijami za obvladovanje staranja, povezanimi z izobraževanjem in delom, s posebnimi dejavnostmi, ter prizadevanje za posebne cilje v zvezi z aktivnim staranjem in medgeneracijsko solidarnostjo;
(d)
spodbujanje dejavnosti za preprečevanje diskriminacije na podlagi starosti, premagovanje stereotipov, povezanih s starostjo, in odstranjevanje ovir, zlasti glede zaposljivosti.
Člen 3
Vsebina ukrepov
1. Ukrepi, ki jih je treba sprejeti za doseganje ciljev iz člena 2, vključujejo naslednje dejavnosti na ravni Unije ter nacionalni, regionalni ali lokalni ravni:
(a)
konference, prireditve in pobude, ob dejanem sodelovanju zadevnih zainteresiranih strani, za spodbujanje razprav, večjo ozaveščenost in spodbujanje zavezanosti posebnim ciljem, kar bo prispevalo k trajnim vplivom;
(b)
informacijske, promocijske in izobraževalne kampanje z uporabo multimedijev;
(c)
izmenjava informacij, izkušenj in dobre prakse z uporabo, med drugim, odprte metode usklajevanja in mrež zainteresiranih strani, ki si prizadevajo za dosego ciljev evropskega leta;
(d)
raziskave in ankete na ravni Unije ali nacionalni ali regionalni ravni ter razširjanje rezultatov, s poudarkom na gospodarskem in socialnem vplivu spodbujanja aktivnega staranja in aktivnemu staranju prijaznih politik.
2. Pri izvajanju dejavnosti iz odstavka 1 se pozornost nameni vključevanju vseh generacij v dosego ciljev evropskega leta, predvsem z razvijanjem vključujočega pristopa in spodbujanjem sodelovanja starejših in mlajših v skupnih pobudah.
3. Komisija ali države članice lahko opredelijo druge dejavnosti, ki prispevajo k ciljem evropskega leta, ter lahko dovolijo, da se ime evropskega leta uporablja pri promociji navedenih dejavnosti, če prispevajo k doseganju ciljev iz člena 2.
4. Komisija in države članice v povezavi z izvajanjem evropskega leta pri vseh svojih dejavnostih upoštevajo vključevanje načela enakosti spolov.
5. Komisija upošteva potencial čezmejnih dejavnosti, ki se odvija na regionalni ali lokalni ravni za uresničevanje ciljev iz člena 2.
6. Prizadeva se, da so vse dejavnosti evropskega leta, namenjene širši javnosti, zlahka dostopne vsem, tudi invalidom.
Člen 4
Koordinacija z državami članicami
1. Vsaka država članica imenuje nacionalnega koordinatorja, ki je odgovoren za sodelovanje zadevne države članice v evropskem letu, in o tem obvesti Komisijo.
2. Nacionalni koordinatorji tudi poskrbijo, da so nacionalne dejavnosti evropskega leta ustrezno koordinirane, ter lahko v tem okviru spodbujajo tudi dejavnosti na lokalni in regionalni ravni in skrbijo za njihovo lažje izvajanje. Nacionalni koordinatorji tudi spodbujajo sodelovanje vseh zadevnih zainteresiranih strani, vključno s civilno družbo, v dejavnostih evropskega leta.
3. Države članice se pozove, da do 25. novembra 2011 obvestijo Komisijo o svojem delovnem programu, ki določa podrobnosti o načrtovanih nacionalnih dejavnostih v okviru evropskega leta.
Člen 5
Sodelujoče države
Pri evropskem letu lahko sodelujejo:
(a)
države članice;
(b)
države kandidatke;
(c)
države Zahodnega Balkana in
(d)
države Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so pogodbenice Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru.
Člen 6
Koordinacija na ravni Unije
1. Komisija izvaja evropsko leto na ravni Unije.
2. Komisija sklicuje sestanke nacionalnih koordinatorjev z namenom koordiniranja dejavnosti evropskega leta na ravni Unije in izmenjave informacij in znanja, vključno z morebitnimi zavezami in njihovim izvajanjem v državah članicah.
3. Komisija omogoča in podpira izvajanje dejavnosti evropskega leta na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, med drugim, kjer je to primerno, s predlaganjem novih poti in orodij za dosego ciljev evropskega leta ter njihovo ocenjevanje.
4. Koordinacija dejavnosti evropskega leta na ravni Unije je prav tako v pristojnosti obstoječih odborov za politike in svetovalnih skupin.
5. Komisija tudi sklicuje sestanke predstavnikov evropskih organizacij ali organov, ki delujejo na področju aktivnega staranja, z namenom, da ji pomagajo pri vodenju evropskega leta.
6. Tema evropskega leta je prednostna naloga Komisije pri komunikacijskih dejavnostih njenih predstavništev v državah članicah in zadevnih glavnih omrežij na ravni Unije, katerih stroški delovanja se krijejo iz splošnega proračuna Unije, v njihovih delovnih programih.
7. V dejavnosti evropskega leta so vključeni Evropski parlament, države članice, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij.
Člen 7
Finančna in nefinančna podpora
1. Za dejavnosti določene v členu 3(1), ki se izvajajo na ravni Unije, se lahko sklene pogodba o javnem naročilu ali se dodelijo donacije, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije.
2. Po potrebi lahko v skladu z veljavnimi pravili in v okviru njihovih obstoječih možnosti določanja prednostnih nalog evropsko leto podpirajo programi in politike z drugih področij, ki tudi prispevajo k spodbujanju aktivnega staranja, na primer zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, izobraževanje in kultura, zdravstvo, raziskave, informacijska družba, regionalna politika in prometna politika.
3. Nefinančno podporo lahko Unija dodeli za dejavnosti, ki jih izvajajo javne ali zasebne organizacije v skladu s členom 3(3).
Člen 8
Proračunska sredstva
1. Finančni okvir za izvajanje tega sklepa na ravni Unije, zlasti za dejavnosti iz člena 3(1), za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2012, je 5 000 000 EUR.
2. Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.
Člen 9
Doslednost
Komisija, skupaj z državami članicami, zagotovi, da so ukrepi iz tega sklepa skladni z drugimi programi in pobudami Unije ter nacionalnimi in regionalnimi programi in pobudami, ki prispevajo k uresničevanju ciljev evropskega leta.
Člen 10
Mednarodno sodelovanje
Komisija lahko za namene evropskega leta sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti z Združenimi narodi in Svetom Evrope, ter si prizadeva za prepoznavnost prizadevanja Unije za spodbujanje aktivnega staranja.
Člen 11
Vrednotenje
1. Komisija do 30. junija 2014 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo, ki vsebuje celovito oceno pobud iz tega sklepa, s podrobnostmi o izvajanju in rezultatih, ki bo podlaga prihodnjim politikam, ukrepom in dejavnostim Unije na tem področju.
2. Poročilo iz odstavka 1 vsebuje tudi informacije o tem, kako je bilo načelo enakosti med spoloma vključeno v dejavnosti evropskega leta in kako je zagotovljena dostopnost teh dejavnosti za invalide.
3. Poročilo iz odstavka 1 poudarja tudi, kako je evropsko leto proizvedlo trajne učinke pri spodbujanju aktivnega staranja v Uniji.
Člen 12
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 13
Naslovniki
Ta sklep je naslovljen na države članice.
V Strasbourgu, 14. septembra 2011