NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 138/2011
ze dne 16. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 20. května 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení s cílem rozhodnout o dumpingu a způsobené újmě. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Komise obdržela v souvislosti s výběrem vzorku odpovědi od šestnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří představovali v období šetření 86 % dovozu do Unie, jak je uvedeno v bodě odůvodnění níže. Proto je úroveň spolupráce považována za vysokou.
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Do vzorku byli zařazeni dva samostatně vyvážející výrobci a jedna skupina vyvážejících výrobců složená ze čtyř společností ve spojení a tento vzorek představuje 42 % vývozu do Unie v období šetření (OŠ), jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění níže. Výběr vzorku byl v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení konzultován s dotčenými stranami a orgány ČLR a nebyly vzneseny žádné námitky.
(7)
Z výrobního odvětví Unie poskytlo požadované údaje dvanáct výrobců, kteří souhlasili se zařazením do vzorku. Komise na tomto základě vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii z hlediska prodeje a výroby, kteří představují 70 % celkového prodeje ve výrobním odvětví Unie, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění níže.
(8)
V termínu stanoveném v oznámení o zahájení poskytli požadované údaje pouze čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Bylo tedy rozhodnuto, že není nutné provést výběr vzorku s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku a kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádostí. Všichni vyvážející výrobci požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňují podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna skupina společností ve spojení, která je vyvážejícím výrobcem a nebyla do vzorku zařazena, navíc požádala o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku i těm vyvážejícím výrobcům, kteří nebyli do vzorku zařazeni, avšak požádali o individuální zjišťování, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii. Dotazníky byly zaslány také výrobcům v USA, neboť se s touto zemí počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, a výrobcům v dalších možných srovnatelných zemích. Na dotazník odpověděli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, jeden spolupracující výrobce, který požádal o individuální zjišťování, jeden výrobce ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Kanadě, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění níže, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. V průběhu šetření Komisi své údaje neposkytli ani se nepřihlásili žádní uživatelé.
(11)
Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy žádosti o zacházení jako v tržím hospodářství / individuální zacházení a k předběžnému zjištění dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Unie a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
Výrobci v Unii
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Česká republika
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Maďarsko
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Německo
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lotyšsko
c)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Masterplast, Maďarsko
(12)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by zacházení jako v tržním hospodářství nemuselo být přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Kanady jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem jsou otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) a v současnosti spadající pod kódy KN 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(15)
Otevřené síťoviny se vyrábějí ze skleněných vláken a mají různou velikost buněk i plošnou hmotnost. Většinou se používají jako výztužný materiál ve stavebnictví (vnější tepelná izolace, výztuha mramoru/podlah, oprava stěn).
(16)
Po zahájení řízení požádal jeden z vyvážejících výrobců v ČLR, který vyrábí kotouče ze skleněných vláken, o vyjádření, zda tento typ výrobků spadá do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie po poradě dospělo k názoru, že lze tyto kotouče považovat za navazující výrobky, a proto se na ně definice výrobku bezpodmínečně nevztahuje. Protože Komise v této fázi řízení ještě nedisponuje údaji, které by umožňovaly s konečnou platností určit základní vlastnosti výrobku, bylo rozhodnuto předběžně kotouče ze skleněných vláken pokládat za součást dotčeného výrobku a získat v rámci šetření více údajů a názorů od zúčastněných stran.
2. Obdobný výrobek
(17)
Šetření ukázalo, že otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Kanadě, která předběžně slouží za srovnatelnou zemi, mají stejně jako síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii v podstatě tytéž základní fyzikální, chemické i technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecná metodika
(18)
Aby se zjistilo, zda spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají vyvážené zboží za dumpingové ceny, byla použita obecná metodika uvedená níže.
2. Zacházení jako v tržním hospodářství
(19)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se provádějí na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu, a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali v rámci tohoto šetření o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Komise si vyžádala o všech výše uvedených vyvážejících výrobcích zařazených do vzorku všechny informace, které považovala za potřebné, a ověřila si veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách těchto společností:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Čtvrtá zmíněná společnost skupiny společností ve spojení, která byla zařazena do vzorku, se nachází na Britských Panenských ostrovech a posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se jí tudíž netýkalo.
(22)
Šetřením se zpočátku zjistilo, že dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a že třetí vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterým je skupina společností ve spojení, nesplňuje kritérium č. 2 týkající se mezinárodních účetních standardů. Především bylo zjištěno, že účetnictví i některé náklady a příjmy neodpovídají přesně finanční situaci společností ve skupině. O neúplnosti účetnictví se navíc nezmiňovala ani zpráva auditora.
(23)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR i žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(24)
V návaznosti na sdělení výsledků zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství obdržela Komise připomínky pouze od vyvážejícího výrobce/skupiny, který byl zařazen do vzorku a nebylo mu přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Jeho připomínky však zjištění v daném ohledu nezměnily, jelikož nebyly zjištěné nedostatky vyvráceny a byla jen obecně vysvětlena skutečnost, že celou skupinu řídí pouze jedna soukromá osoba a že se společnosti ve skupině nacházely v přechodné fázi procesu integrace svého podnikání.
(25)
Právě před antidumpingovou inspekcí na místě byla Komisi sdělena určitá tvrzení, v jednom případě podložená dokumentací, týkající se dvou vyvážejících výrobců v ČLR, kterým mělo být původně zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Tato tvrzení byla prošetřena během antidumpingové inspekce na místě.
(26)
V tvrzení týkajícím se prvního vyvážejícího výrobce se výslovně konstatovalo, že tento výrobce k žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i při inspekci na místě v souvislosti s touto žádostí předložil zfalšované stanovy. Komise obdržela kopie údajně pravých stanov a odpovídající smlouvy o společném podnikání uzavřené mezi podílníky společnosti. Během antidumpingové inspekce na místě předložil vyvážející výrobce ověřenou kopii svých stanov zapsaných místním orgánem, která byla shodná s nedatovanou listinou, kterou společnost přiložila ke své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i během inspekce na místě v souvislosti s touto žádostí.
(27)
Porovnáním této listiny s dokumentem, který Komise obdržela, jak je uvedeno v 25. a v 26.. bodě odůvodnění výše, byly zjištěny rozdíly, pokud jde o data, zúčastněné strany a některá ustanovení týkající se omezení náboru pracovníků. Další rozdíly týkající se omezení prodeje byly zjištěny při porovnání smlouvy o společném podnikání, kterou společnost předložila spolu se svou žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, se smlouvou doručenou Komisi.
(28)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu bylo oznámeno, že tyto informace mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení, a byl požádán o vyjádření. Daný vyvážející výrobce ve své odpovědi rozdíly dostatečně nevysvětlil a nerozptýlil tak pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
V tvrzení týkajícím se druhého vyvážejícího výrobce se výslovně poukazuje na zfalšované účetnictví, které bylo ověřeno auditem. Přezkoumáním tohoto tvrzení na místě byly zjištěny nesrovnalosti v zůstatcích převedených z účetnictví za rok 2006, které nebylo ověřeno auditem, do první auditem ověřené účetní závěrky za rok 2007. Kromě toho nebyly v účetních záznamech společnosti zaúčtovány v roce 2007 a 2008 žádné poplatky ani platby za provedení auditu.
(30)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl také zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu byly oznámeny nesrovnalosti zjištěné na místě a byl požádán o vyjádření. Také mu bylo oznámeno, že tato nová zjištění mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení. Vyvážející výrobce ve své odpovědi neuvedl žádné doplňující informace, které by rozptýlily pochybnosti o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil. Tento vyvážející výrobce ve své odpovědi naopak připustil existenci dvou různých souborů účetnictví s různými údaji za rok 2006 i to, že účetnictví za rok 2007 a 2008 obsahuje chyby, které auditor ve své zprávě neuvedl.
(31)
Na základě výše uvedených nových zjištění bylo shledáno, že první vyvážející výrobce předložil během šetření zavádějící informace. Následně bylo rozhodnuto o uplatnění článku 18 základního nařízení a o zrušení původního návrhu na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(32)
V případě druhého vyvážejícího výrobce bylo rozhodnuto o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť v rámci posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nesplnil kritérium č. 2.
3. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(34)
Tři vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku a požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádali také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Na základě výše uvedených zjištění byl v případě prvního vyvážejícího výrobce uplatněn článek 18 základního nařízení a individuální zacházení mu bylo tudíž zamítnuto. Bylo shledáno, že druhý vyvážející výrobce podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňuje, a proto mu lze individuální zacházení udělit.
(35)
V případě třetího vyvážejícího výrobce (skupiny společností) bylo zjištěno, že nesplňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, protože však tato společnost splňuje podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto o udělení individuálního zacházení.
(36)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že dva níže uvedení vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují veškeré požadavky pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Individuální zjišťování
(37)
Skupina společností ve spojení, která nebyla do vzorku zařazena, požádala o individuální zjišťování a také o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňuje, a předložila žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(38)
Informace předložené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství společností, která žádala o individuální zjišťování, nebyly ověřeny. Tyto informace budou posouzeny později.
5. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(41)
Čtyři spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, protože skleněná vlákna, která používají a která jsou hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, jsou z jiného druhu skla, než používají čínští vyvážející výrobci, a tudíž dražší. Navrhli také, aby bylo místo USA použito Turecko a Thajsko, protože výrobci dotčeného výrobku v těchto dvou zemích používají vlákna ze stejného skla jako čínští vyvážející výrobci.
(42)
Komise zjišťovala, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země, a zaslala dotazníky výrobcům dotčeného výrobku v Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku. Na dotazníky odpověděl pouze jeden výrobce dotčeného výrobku v USA a jediný výrobce v Kanadě.
(43)
Za účelem rozhodnutí o vhodnosti zemí, které mohou být použity jako srovnatelná země, byl posouzen trh v Kanadě i trh v USA. Pokud jde o Kanadu, bylo zjištěno, že i když je zde pouze jeden výrobce dotčeného výrobku, je trh této země otevřený, bez dovozních cel, a že konkurenci na trhu zajišťuje rozsáhlý dovoz dotčeného výrobku z několika třetích zemí. Kromě toho bylo zjištěno, že kanadský výrobce na rozdíl od výrobce v USA, který vyrábí pouze jeden druh obdobného výrobku, vyrábí všechny druhy dotčeného výrobku a lze tak vypočítat běžnou hodnotu pro každý druh dotčeného výrobku. Šetření prokázalo, že je možné Kanadu předběžně považovat za vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(44)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(45)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(47)
Prodávané množství obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu bylo shledáno ve srovnání s prodávaným množstvím dotčeného výrobku, který do Unie vyvážejí spolupracující vyvážející výrobci, jako reprezentativní.
(48)
Během období šetření bylo zjištěno, že se prodej všech druhů obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku. Kvůli rozdílům v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodnější početně určit běžnou hodnotu s ohledem na tyto rozdíly a zajistit spravedlivé srovnání, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk stanoveny na základě údajů kanadského výrobce.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(50)
Jelikož dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(51)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(52)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny, a tím i srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena s ohledem na rozdílnou kvalitu vstupů, např. chemikálií, potahového materiálu a surovin (druh skla vláken). Ve vhodných případech byly dále provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, náklady na námořní přepravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i na náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
6. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(53)
Dumpingová rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(54)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(55)
Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočteno jako průměr dumpingových rozpětí dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(56)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal se statistikami Eurostatu.
(57)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce v rámci šetření, kdy dovoz spolupracujících společností představoval asi 86 % všech dovozů z ČLR během období šetření, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno s použitím nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(58)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného dumpingového rozpětí i celostátní úroveň dumpingu předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku (viz příloha I)
57,7 %
Zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(59)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devatenáct výrobců. Tito výrobci představují celkovou výrobu výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. S ohledem na informace, které byly získány či předloženy všemi devatenácti výrobci, kteří podnět podpořili, budou tito výrobci nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(60)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, dvanáct výrobců v Unii předložilo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci, kteří představují přibližně 70 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(61)
Spotřeba v Unii byla vypočtena podle údajů uvedených v podnětu a doplněných o ověřené údaje získané od výrobců a dovozců, kteří v rámci šetření spolupracovali. Spotřeba v Unii byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR a z třetích zemí.
(62)
Podle těchto údajů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Spotřeba v EU v metrech čtverečních
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index 2006=100
100
120
126
109
112
Zdroj: podnět doplněný o údaje spolupracujících společností a údaje EUROSTATu.
(63)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. V období mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 26 % a v období mezi rokem 2008 a 2009 poklesla o 17 %. V období šetření došlo opět k mírnému nárůstu spotřeby. Přechodné snížení spotřeby v roce 2009 lze přisuzovat poklesu na trhu ve stavebnictví.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(64)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR v průběhu posuzovaného období vzrostl o 48 %. Shodně s vývojem spotřeby a poklesem ve stavebnictví se objem dovozu v roce 2009 mírně snížil. U uvedeného dovozu lze přesto jasně zaznamenat tendenci k dlouhodobému růstu a ve srovnání se zvýšením spotřeby v Unii i strmější nárůst objemu.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z ČLR v metrech čtverečních
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index 2006=100
100
141
154
143
148
Zdroj: EUROSTAT a podnět.
(65)
Zvýšený objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR doprovázelo i snížení průměrné dovozní ceny, která mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla o 12 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Ceny dovozu z ČLR v EUR
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index 2006=100
100
99
101
89
88
Zdroj: Eurostat a podnět.
(66)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu v posuzovaném období stoupl o 32 %, což v tomto případě představuje nárůst téměř o třináct procentních bodů. V období šetření činil podíl dovozu z dotčené země na trhu 51 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl čínského dovozu na trhu
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index 2006=100
100
117
123
131
132
Zdroj: výpočet.
b) Účinek dumpingového dovozu na ceny
(67)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců srovnány s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Dovozní ceny CIF byly upraveny s ohledem na dovozní clo a náklady vzniklé po dovozu. Kvůli rozdílům v kvalitě dotčeného výrobku dovezeného z ČLR a obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie byly čínské dovozní ceny dále upraveny s ohledem na kvalitu. Tato úprava odráží rozdílné parametry, např. tkaní ve směru osnovy i útku, pevnost v tahu a průtažnost, které neodpovídaly v plné míře parametrům kontrolního výrobního čísla.
(68)
S ohledem na úpravu týkající se kvality se během období šetření vážené průměrné rozpětí podbízení vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie pohybovalo mezi 29,5 % a 30,2 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(70)
Je třeba připomenout, že Komise vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii, pokud jde o prodej a výrobu, jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše.
(71)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., se týkají celého výrobního odvětví Unie (v tabulkách níže jsou jako zdroj uvedena makrodata). Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. Tyto ukazatele se uvádějí jako mikrodata.
(72)
Během šetření bylo zjištěno, že se část prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnila prostřednictvím společností ve spojení. Společnosti požádaly, aby se tyto transakce považovaly za prodej společností, které nejsou ve spojení, a uvedly, že spojení mezi společnostmi nebylo přímé a prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek. Předběžně je však rozhodnuto, že tyto transakce nebudou zahrnuty do výpočtů rozpětí újmy ani do ukazatelů újmy, protože Komise bude tyto konkrétní prodejní transakce dále posuzovat. Výjimka byla udělena prodejním transakcím mezi dvěma společnostmi ve spojení, které byly zařazeny do vzorku, a mechanismus jejich dalšího prodeje byl objasněn a lze jej ověřit.
b) Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Výroba v metrech čtverečních
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index 2006=100
100
112
120
98
96
Kapacita v metrech čtverečních
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index 2006=100
100
103
117
106
111
Využití kapacity
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Zdroj: makrodata.
(73)
V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Celkově výrobní výsledky kopírovaly vývoj spotřeby, tj. nárůst v letech 2006-2008 následovaný strmým poklesem v roce 2009 a znovu mírným poklesem v období šetření. Výroba výrobního odvětví Unie však na rozdíl od spotřeby nezaznamenala během období šetření růst, ale dále klesala.
(74)
Míra využití kapacity výrobního odvětví Unie poklesla v posuzovaném období o deset procentních bodů ze 77 % v roce 2006 na 67 % v období šetření. Je třeba uvést, že tento pokles lze částečně přisuzovat skutečnosti, že kapacita samotná mírně vzrostla v důsledku investic výrobců v Unii.
Stav zásob
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Konečný stav zásob v metrech čtverečních
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index 2006=100
100
263
330
322
285
Zdroj: makrodata.
(75)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období téměř ztrojnásobila. Tento vývoj odpovídá poklesu objemu prodeje a výroby. Úroveň zásob vztažená k objemu výroby vzrostla z necelých 4 % v roce 2006 na více než 11 % v období šetření.
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Objem prodeje v metrech čtverečních
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index 2006=100
100
108
110
88
89
Podíl prodeje výrobního odvětví Unie na trhu
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index 2006=100
100
89
87
81
80
Zdroj: nakrodata.
(76)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl během posuzovaného období o 11 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu ve výši dvanácti procentních bodů z 58 % na 46 % celkové spotřeby v Unii.
(77)
Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Prodejní ceny v EUR
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index 2006=100
100
106
105
99
97
Zdroj: mikrodata.
(78)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v Unii, které nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Výrobní odvětví Unie výrazně nesnížilo své prodejní ceny, aby konkurovalo dumpingovému dovozu. Tato skutečnost však přispěla k výraznému úbytku podílu na trhu během posuzovaného období.
Ziskovost
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrný zisk před zdaněním
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index 2006=100
100
309
234
166
212
Zdroj: mikrodata.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Investice (v EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Návratnost čistých aktiv
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Peněžní tok (v EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Zdroj: mikrodata.
(79)
Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění výše, byl trh Unie během posuzovaného období pod výrazným cenovým tlakem ze strany čínských dovozců. Výrobní odvětví Unie si i přesto dokázalo zachovat dobrou finanční kondici v období mezi rokem 2006 a 2007, kdy ziskovost vzrostla z 6 % na 18 %. Poté však začala klesat a v období šetření činila 12 %. Další finanční ukazatele, jako je návratnost aktiv a peněžní tok, se také udržely v kladných číslech. Jinými slovy, výrobní odvětví Unie se do agresivního boje o cenu s čínským dovozem nezapojilo. Místo toho se výrobci rozhodli zapojit do procesu restrukturalizace a investovali do nových výrobních technologií za účelem zvýšení kvality vlastních výrobků a dlouhodobého snížení výrobních nákladů. Díky tomu však poklesl objem prodeje a došlo k úbytku podílu na trhu ve prospěch jejich čínských konkurentů. Je třeba zmínit, že výše uvedený zisk je vypočten bez ohledu na mimořádné náklady na restrukturalizaci, které ohlásili někteří výrobci zařazení do vzorku. Při zohlednění těchto nákladů by ziskovost výrobního odvětví Unie byla podstatně nižší. To by mělo následně nepříznivý vliv na další výše uvedené finanční ukazatele.
(80)
Během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie udržovat vysokou úroveň investic s cílem omezit výrobní náklady a vyvíjet účinnější výrobní postupy. Investice se v období šetření ve srovnání s údaji z roku 2006 více než ztrojnásobily.
(81)
Výrobní odvětví Unie nepovažovalo schopnost opatřit si kapitál během posuzovaného období za problém.
(82)
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Zaměstnanost
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index 2006=100
100
96
100
84
79
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivita na pracovníka (v m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Zdroj: mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata.
(83)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii zainteresovaných v obdobném výrobku se v posuzovaném období výrazně snížil, a to o 21 %. Výrobní odvětví Unie, i přes vysokou úroveň odměňování, od začátku roku 2008 průměrné mzdové náklady na pracovníka ještě snížilo. Následkem toho během posuzovaného období vzrostla produktivita vyjádřená jako objem výroby na pracovníka.
c) Rozsah dumpingu
(84)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh Unie považovat během období šetření za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(85)
Jak je zřejmé z výše uvedeného posouzení újmy, během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značný úbytek objemu prodeje a výroby, využití kapacity, podílu na trhu i počtu zaměstnanců, který po snaze odvětví o restrukturalizaci klesl o 21 %. Výrobní odvětví Unie proto nemohlo využít růstu trhu, který zcela ovládl čínský dovoz. 48% zvýšení objemu dovozu během posuzovaného období bylo skutečně výrazně vyšší než 12% zvýšení spotřeby v Unii.
(86)
Usuzuje se, že by pokračující značné cenové podbízení ze strany čínského dumpingového dovozu vůči výrobnímu odvětví Unie mělo i nadále nepříznivý vliv na objem prodeje, a tím by nevyhnutelně poškodilo finanční a hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Ve střednědobém horizontu se očekává zhoršení ziskovosti i ostatních finančních ukazatelů evropských společností.
(87)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k předběžnému zjištění, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(89)
V posuzovaném období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR téměř o 50 % a dosáhl tak na trhu Unie významného podílu. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, které je druhým významným aktérem trhu Unie, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(90)
Neustálý nárůst objemu dumpingového dovozu byl doprovázen významným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období byla průměrná dovozní cena z ČLR odvozená podle statistiky o dovozu Eurostatu přibližně o 50 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Rozpětí cenového podbízení vypočtená pro čínské vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, i po úpravě s ohledem na rozdílnou kvalitu se v období šetření pohybovala okolo 35 %. Proto lze přiměřeně vyvodit závěr, že se dumpingový dovoz zasloužil o určité snížení cen v roce 2009 a v období šetření, ale především o významnou ztrátu podílu na trhu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období pocítilo.
(91)
S ohledem na časovou shodu mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie na straně jedné a ztrátou objemu prodeje a výroby, poklesem tržního podílu výrobního odvětví Unie na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky dalších činitelů
a) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Vývoz v metrech čtverečních
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index 2006=100
100
82
90
74
75
Zdroj: makrodata.
(92)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se snížil v posuzovaném období o 25 %, vývoz však představoval v průměru pouhých 8 % z celkového prodeje. Pokles ve vývozu měl na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie tudíž jen omezený dopad.
b) Dovoz ze třetích zemí
(93)
Dovoz ze třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný a nemohl tedy přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
c) Dopad krize ve stavebnictví
(94)
Dopad hospodářské krize ve stavebnictví je jasně patrný z údajů o spotřebě od roku 2009. Tato krize by však měla mít stejný dopad na výrobní odvětví Unie i na čínské vývozce. Šetření újmy ale ukázalo, že čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie i během krize.
(95)
Trh Unie byl nepochybně dopadem krize negativně ovlivněn po relativně krátkou dobu, protože v období šetření již jevil známky ozdravení.
(96)
Dopad krize proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(97)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem.
(98)
Kromě dumpingového dovozu byla posouzena i řada dalších činitelů, žádný z nich však nedokázal objasnit značnou ztrátu podílu na trhu ani ztrátu objemu prodeje a výroby, ke které došlo během posuzovaného období a zejména v období šetření. Ztráty, které výrobní odvětví Unie utrpělo, se časově kryjí se zvýšením objemu dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(99)
S ohledem na výše uvedenou analýzu, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Obecné poznámky
(100)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a značný úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(102)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z dotčené země bylo dosaženo přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Je třeba zdůraznit, že dotčený výrobek je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat výrobců v Unii zařazených do vzorku, a představuje až 40 % jejich obratu z prodeje. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se vzhledem k dlouhodobému cenovému tlaku dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie velmi pravděpodobně zhoršovala. Byla by navíc zcela narušena snaha výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci a zlepšení kvality vlastních výrobků. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(103)
Byl tudíž učiněn předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(104)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci šetření spolupracovali a celkový objem dovozu jimi dováženého dotčeného výrobku představoval v období šetření 15 % celkového dovozu z ČLR.
(105)
Na základě údajů ověřených na místě u největšího ze spolupracujících dovozců by dopad uložených opatření na tuto společnost neměl být závažný, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část jejího obratu.
(106)
Tato společnost poukázala na to, že celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie je však nižší než současná poptávka, která se má údajně zvyšovat. Tato společnost také uvedla, že zdroje dodávek ze třetích zemí jsou omezené. Očekává proto narušení dodávek, pokud by clo bylo příliš vysoké. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že se vzhledem k výraznému podbízení od navrhované úrovně opatření, která zohledňuje rozdílnou kvalitu dotčeného výrobku dováženého z ČLR a obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, neočekává vyloučení dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(107)
Dotazníky byly zaslány třinácti známým uživatelům. Žádný z nich však neodpověděl, ani se nerozhodl v rámci řízení spolupracovat. Rovněž se po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů.
(108)
Vzhledem k nedostatku informací o podílu dotčeného výrobku na výrobních nákladech navazujících výrobků a ani o jeho podílu na prodeji navazujících výrobků ve vztahu k celkovému obratu uživatelů není možné v této fázi šetření posoudit dopad opatření na tyto společnosti. Nedostatečnou spolupráci lze nicméně považovat za ukazatel omezeného dopadu na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(109)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR.
G. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(110)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, následné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z ČLR uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být taková, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by došlo k překročení zjištěných dumpingových rozpětí.
(112)
Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro výpočet bylo použito rozpětí zisku před zdaněním ve výši 12 % z obratu. Jednalo se o průměrnou úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie dosáhlo v letech 2006-2007. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že je tato úroveň zisku rozumná a přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Protože cílový zisk odpovídá skutečnému zisku výrobního odvětví Unie v období šetření, byla jako vztažný bod použita vážená průměrná cena ze závodu.
(113)
Potřebné zvýšení ceny se poté stanovilo pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému bylo uděleno individuální zacházení, na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny stanoveného pro výpočet podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF.
(114)
Na tomto základě prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice před proclením činí:
Společnost
Prozatímní rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Rozpětí újmy pro spolupracující výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno v souladu s použitou metodou výpočtu jako vážený průměr rozpětí újmy dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(116)
Celostátní rozpětí újmy použitelné na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, bylo stanoveno podle metody výpočtu dumpingového rozpětí za použití nejvyšších rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(117)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného rozpětí újmy i celostátního rozpětí újmy předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
68,2 %
Zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Prozatímní opatření
(118)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(119)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(120)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(121)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(122)
Dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(123)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingového cla, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, v současnosti spadajících pod kódy KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99 (kód TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 a 7019909950), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení obchodní faktury platí celní sazba pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
6. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
7. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 138/2011
z dne 16. februarja 2011
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 20. maja 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“), naznanila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Unijo.
(2)
Protidampinški postopek se je začel zaradi pritožbe, ki so jo 6. aprila 2010 vložile družbe Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovertgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS in Vitrulan Technical Textiles GmbH („pritožniki“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje Unije nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu tega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar se je štelo kot zadostno, da se upraviči začetek postopka.
2. Strani, ki jih postopek zadeva
(3)
Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK in predstavnike LRK, znane uvoznike in uporabnike. Komisija je obvestila tudi proizvajalce v Združenih državah Amerike (ZDA), Kanadi, na Hrvaškem, v Turčiji in na Tajskem, saj so bile te države predvidene kot možne primerljive države. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.
(4)
Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, je pozvala vse znane proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike in proizvajalce Unije, da se ji javijo od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom, kot je navedeno v obvestilu o začetku. O tem so bili obveščeni tudi organi v LRK.
(5)
Za vzorčenje je bilo prejetih šestnajst odgovorov proizvajalcev izvoznikov v LRK, kar predstavlja 86 % uvoza v obdobju preiskave, kot je opredeljeno v spodnji uvodni izjavi. Zato se šteje, da je stopnja sodelovanja visoka.
(6)
V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je sestavljen iz dveh posameznih proizvajalcev izvoznikov in ene skupine proizvajalcev izvoznikov, sestavljene iz štirih povezanih družb, ki predstavljajo 42 % uvoza v Unijo v obdobju preiskave (OP), kot je opredeljeno v uvodni izjavi 13. Komisija se je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe o izbiri vzorca posvetovala z zadevnimi stranmi in organi LRK, ki pa niso imeli pripomb.
(7)
Kar zadeva industrijo Unije, je dvanajst proizvajalcev predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi tega je Komisija izbrala vzorec, sestavljen iz štirih po prodaji in proizvodnji največjih proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 70 % skupne prodaje industrije Unije, kot je predeljeno v uvodni izjavi 59.
(8)
Samo štirje nepovezani uvozniki so predložili zahtevane informacije v roku iz obvestila o začetku. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje za nepovezane uvoznike ni potrebno.
(9)
Da bi vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, jim je Komisija poslala obrazce zahtevka. Vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Poleg tega je en proizvajalec izvoznik, sestavljen iz skupine povezanih družb, ki ni bil vključen v vzorec, zahteval individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe.
(10)
Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem izvoznikom ter nevzorčenim proizvajalcem izvoznikom, ki so zahtevali individualno preiskavo, štirim vzorčenim proizvajalcem Unije, štirim sodelujočim nepovezanim uvoznikom in vsem znanim uporabnikom v Uniji. Vprašalniki so bili poslani tudi proizvajalcem v ZDA, ki so bile predlagana primerljiva država, kot je navedeno v obvestilu o začetku, in proizvajalcem v drugih možnih primerljivih državah. Izpolnjene vprašalnike so predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK in en sodelujoči proizvajalec, ki je zahteval individualno preiskavo, en proizvajalec iz Združenih držav Amerike in en proizvajalec iz Kanade, ki je bila predvidena primerljiva država, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 43, vsi vzorčeni proizvajalci Unije in štirje nepovezani uvozniki. Med to preiskavo Komisiji ni sporočil informacij oziroma se ni javil noben uporabnik.
(11)
Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, potrebne za analizo TGO/IO in začasno ugotovitev dampinga pri tem nastale škode in interesa Unije ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:
(a)
Proizvajalci izvozniki v LRK
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, ki jo sestavljajo:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
(b)
Proizvajalci Unije
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Češka
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Madžarska
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Nemčija
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Latvija
(c)
Nepovezani uvozniki
-
Masterplast, Madžarska
(12)
Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike v LRK, ki jim TGO morda ne bo odobren, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz Kanade kot primerljive države, in sicer v prostorih naslednje družbe:
(d)
Proizvajalec v primerljivi državi
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Obdobje preiskave
(13)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(14)
Zadevni izdelek so tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken z velikostjo celice več kot 1,8 mm po dolžini in širini ter težo več kot 35 g/m2 s poreklom iz LRK („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvrščajo v oznake KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 in ex 7019 90 99.
(15)
Tkanine z odprto mrežno strukturo so izdelane iz preje iz steklenih vlaken in so na voljo v različnih velikostih celice in težah na kvadratni meter. Večinoma se uporabljajo kot ojačitveni material v gradbeništvu (zunanja toplotna izolacija, ojačitev marmorja/tal, popravilo zidov).
(16)
Proizvajalec izvoznik v LRK, ki proizvaja plošče iz steklenih vlaken, je po začetku zaprosil za pojasnitev, ali je ta vrsta izdelka vključena v opredelitev izdelka. Opravljeno je bilo posvetovanje z industrijo Unije, ki je menila, da se takšne plošče lahko štejejo za izdelke s konca proizvodne verige in tako niso nujno zajeti v opredelitev izdelka. Ker informacije, ki so Komisiji na voljo v tej fazi postopka, še ne omogočajo oblikovanja dokončnega sklepa o osnovnih lastnostih, je bilo sklenjeno, da se plošče iz steklenih vlaken začasno obravnavajo kot sestavni del zadevnega izdelka, dokler ne bodo zbrane nove informacije in premisleki zainteresiranih strani v preostanku preiskave.
2. Podobni izdelek
(17)
Preiskava je pokazala, da imajo tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, proizvedene in prodane na domačem trgu LRK ter na domačem trgu Kanade, ki je bila začasno uporabljena kot primerljiva država, ter tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, ki jih proizvajalci Unije proizvedejo in prodajo v Uniji, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Splošna metodologija
(18)
Splošna metodologija, opredeljena v nadaljevanju, je bila uporabljena pri sodelujočih proizvajalcih izvoznikih v LRK za ugotovitev, ali izvajajo damping.
2. Tržnogospodarska obravnava („TGO“)
(19)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta takole:
1.
poslovne odločitve in stroški so posledica tržnih razmer, brez večjega vmešavanja države;
2.
družbe imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;
3.
ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;
4.
stečajno in lastninsko pravo zagotavljata pravno varnost in stabilnost;
5.
valute se menjajo po tržnih tečajih.
(20)
Vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki so v tej preiskavi zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v predpisanem roku izpolnili obrazec zahtevka za TGO.
(21)
Komisija je pridobila vse potrebne informacije o navedenih vzorčenih proizvajalcih izvoznikih in po presoji preverila informacije, navedene v zahtevku za TGO, in vse druge informacije v prostorih naslednjih družb:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, ki jo sestavljajo:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
četrta družba iz vzorčene skupine povezanih družb ima sedež na Britanskih Deviških otokih in zato ni bila vključena v oceno TGO.
(22)
Na začetku preiskave je bilo ugotovljeno, da dva vzorčena proizvajalca izvoznika v LRK izpolnjujeta merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe za odobritev TGO, medtem ko tretji vzorčeni proizvajalec izvoznik, sestavljen iz skupine povezanih družb, ni izpolnjeval 2. merila glede mednarodnih računovodskih standardov. Ugotovljeno je bilo, da zlasti nekateri stroški, prihodki in računovodske evidence ne odražajo dejanskega finančnega stanja družb v skupini. Poleg tega nepopolnost računovodskih evidenc ni bila omenjena niti v revizijskem poročilu.
(23)
Komisija je rezultate ugotovitev o TGO uradno razkrila zadevnim proizvajalcem izvoznikom v LRK in pritožnikom. Ti so imeli tudi možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če so zanj obstajali posebni razlogi.
(24)
Po razkritju ugotovitev o TGO je pripombe poslal le vzorčeni proizvajalec izvoznik/skupina, ki mu TGO ni bila odobrena. Vendar prejete pripombe niso bile take, da bi spremenile ugotovitve o tem, saj niso ovrgle pomanjkljivosti, ampak so ponudile le splošno razlago dejstva, da celotno skupino nadzira samo en zasebnik ter da so družbe v skupini trenutno v prehodni fazi povezovanja svojega poslovanja.
(25)
Komisija je tik pred izvedbo preveritvenih obiskov glede dampinga prejela trditve, ki jih je v enem primeru podpirala dokumentacija, o dveh proizvajalcih izvoznikih v LRK, za katera je bila prvotno predlagana odobritev TGO. Te informacije je Komisija proučila med preveritvenim obiskom glede dampinga.
(26)
Za prvega proizvajalca izvoznika je bilo v prejetih trditvah izrecno navedeno, da je v svojem obrazcu zahtevka za TGO in med preveritvenim obiskom za TGO predložil ponarejen statut družbe. Komisija je prejela kopijo domnevno pristnega statuta družbe in pripadajočo pogodbo o skupnem vlaganju med delničarji družbe. Med preveritvenim obiskom glede dampinga je proizvajalec izvoznik predložil overjeno kopijo statuta družbe, registrirano pri lokalnih organih, to pa je bil isti dokument brez datuma kot dokument, ki ga je družba predložila v obrazcu zahtevka za TGO in med preveritvenim obiskom za TGO na kraju samem.
(27)
Pri primerjavi navedenega dokumenta z dokumentom, ki ga je Komisija prejela, kot je opisano v uvodnih izjavah 25 in 26, so se pokazale razlike v datumih, zadevnih straneh in nekaterih določilih o omejevanju zaposlovanja delavcev. Pri primerjavi pogodbe o skupnem vlaganju, ki jo je družba predložila z obrazcem zahtevka za TGO, in pogodbe, ki jo je prejela Komisija, so bile odkrite tudi razlike glede omejevanja prodaje.
(28)
Navedenemu proizvajalcu izvozniku je bil poslan dopis z obvestilom, da je ta informacija lahko podlaga za uporabo člena 18 osnovne uredbe, in pozivom, da predloži pripombe. Odgovor proizvajalca izvoznika ni ponudil zadovoljive utemeljitve razlik, ki bi ovrgla pomisleke glede pristnosti prvotnih dokumentov in informacij, ki jih je proizvajalec izvoznik predložil pri oddaji obrazca zahtevka za TGO.
(29)
Pri drugem proizvajalcu izvozniku so se prejete trditve nanašale izrecno na ponarejanje revidiranih računovodskih evidenc. Trditev je bila preverjena na kraju samem, odkrita pa so bila neskladja glede sredstev, ki so bila prenesena iz nerevidiranih računovodskih evidenc iz leta 2006 v prve revidirane računovodske izkaze leta 2007. Poleg tega v računovodskih evidencah družbe niso bili knjiženi stroški in plačila revizije za leti 2007 in 2008.
(30)
Tudi temu proizvajalcu izvozniku je bil poslan dopis glede neskladij, odkritih na kraju samem, s pozivom, da predloži pripombe. Proizvajalec izvoznik je bil tudi obveščen, da so nove ugotovitve lahko podlaga za uporabo člena 18 osnovne uredbe. V odgovoru proizvajalca izvoznika ni bilo nobenih dodatnih informacij, ki bi ovrgle dvom glede natančnosti in popolnosti predstavljenih številk v računovodskih izkazih. V odgovoru je proizvajalec izvoznik celo priznal, da obstaja dvoje različnih računovodskih evidenc z drugačnimi podatki za leto 2006 ter da so v računovodskih evidencah za leti 2007 in 2008 napake, o katerih revizor ni poročal.
(31)
Na podlagi zgornjih novih ugotovitev je bilo sklenjeno, da je prvi proizvajalec izvoznik med postopkom preiskave predložil zavajajoče informacije. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da se uporabi člen 18 osnovne uredbe in razveljavi prvotni predlog za odobritev TGO.
(32)
Za drugega proizvajalca izvoznika je bilo sklenjeno, da se vloga za TGO zavrne zaradi neizpolnjevanja 2. merila za TGO.
3. Individualna obravnava („IO“)
(33)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, vzpostavi dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta takole:
-
pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino,
-
izvozne cene ter obseg in pogoji prodaje so svobodno določeni,
-
večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države,
-
valute se menjajo po tržnih tečajih ter
-
vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če so posameznim izvoznikom odobrene drugačne stopnje dajatev.
(34)
Trije vzorčeni proizvajalci izvozniki, ki so zahtevali TGO, so zahtevali tudi IO, če jim TGO ne bi bila odobrena. Na podlagi zgornjih ugotovitev je bil pri prvem proizvajalcu izvozniku uporabljen člen 18 osnovne uredbe in IO je bila zavrnjena. Za drugega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe in se mu IO lahko odobri.
(35)
Za tretjega proizvajalca izvoznika (skupina družb) je bilo ugotovljeno, da ne izpolnjuje meril za TGO, in sklenjeno je bilo, da se mu odobri IO, saj je bilo ugotovljeno, da družba izpolnjuje pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe.
(36)
Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo začasno ugotovljeno, da naslednja dva proizvajalca izvoznika v LRK, vključena v vzorec, izpolnjujeta vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Grand Composite Group, ki jo sestavljajo:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Individualna preiskava
(37)
Nevzorčena skupina povezanih družb, ki je zahtevala individualno preiskavo, je zahtevala tudi TGO ali IO, če bi bilo med preiskavo ugotovljeno, da ne izpolnjuje pogojev za TGO, in je v predpisanem roku izpolnila obrazec zahtevka za TGO.
(38)
Informacije, ki jih je v obrazcu zahtevka za TGO predložila družba, ki je zaprosila za individualno preiskavo, niso bile preverjene. To bo proučeno naknadno.
5. Normalna vrednost
(a) Izbira primerljive države
(39)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določi na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.
(40)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK uporabiti Združene države Amerike, in je zainteresirane strani pozvala, naj k temu predložijo pripombe.
(41)
Štirje sodelujoči proizvajalci izvozniki so navedli, da ZDA niso ustrezna primerljiva država, saj gre pri preji iz steklenih vlaken, ki jo uporabljajo in je glavna surovina za proizvodnjo zadevnega izdelka, za drugačno vrsto stekla kot pri tisti, ki jo uporabljajo kitajski proizvajalci izvozniki, in je zato dražja. Predlagali so, da se namesto ZDA uporabita Turčija in Tajska, saj proizvajalci zadevnega izdelka v teh dveh državah uporabljajo enako vrsto preje iz steklenih vlaken kot kitajski proizvajalci izvozniki.
(42)
Komisija je proučila, ali bi lahko bile druge države smiselna izbira za primerljivo državo, in vprašalniki so bili poslani proizvajalcem zadevnega izdelka v Kanadi, na Hrvaškem, v Turčiji in na Tajskem. Na vprašalnike je odgovoril samo en proizvajalec zadevnega izdelka iz ZDA in edini proizvajalec iz Kanade.
(43)
Kanadski trg in trg ZDA sta bila proučena, da bi ugotovili, ali je državi ustrezno uporabiti kot primerljivi državi. Čeprav je v Kanadi samo en proizvajalec zadevnega izdelka, je bilo za to državo ugotovljeno, da obstaja odprt trg brez uvoznih dajatev in je konkurenca na trgu zagotovljena s precejšnjim uvozom zadevnega izdelka iz več tretjih držav. Ugotovljeno je bilo tudi, da kanadski proizvajalec proizvaja vse vrste zadevnega izdelka, kar omogoča izračune normalne vrednosti za vsako vrsto zadevnega izdelka, medtem ko proizvajalec iz ZDA proizvaja samo eno vrsto podobnega izdelka. Preiskava je pokazala, da se lahko Kanada začasno obravnava kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti.
(44)
Podatki iz odgovora sodelujočega kanadskega proizvajalca so bili preverjeni in situ in ugotovljeni za zanesljive, tako da bi na njih lahko temeljila normalna vrednost.
(45)
Zato se začasno sklene, da je Kanada ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.
(b) Določitev normalne vrednosti
(46)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca v primerljivi državi, kot je navedeno spodaj.
(47)
Ugotovljeno je bilo, da je obseg domače prodaje kanadskega proizvajalca podobnega izdelka reprezentativen v primerjavi z obsegom zadevnega izdelka, ki ga v Unijo izvažajo sodelujoči proizvajalci izvozniki.
(48)
Ugotovljeno je bilo, da je bila v obdobju preiskave prodaja nepovezanim strankam na domačem trgu v običajnem poteku trgovine za vse vrste podobnih izdelkov, ki jih proizvaja kanadski proizvajalec. Zaradi razlik v kakovosti med podobnim izdelkom, proizvedenim in prodanim v Kanadi, in zadevnim izdelkom iz LRK je bilo sklenjeno, da je primerneje oblikovati normalno vrednost, da se lahko upoštevajo tudi te razlike in zagotovi poštena primerjava, kot je opisano v uvodni izjavi 52.
(49)
V skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe so bili zneski PSA-stroškov in dobičkov določeni na podlagi podatkov kanadskega proizvajalca.
(c) Izvozne cene za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila IO odobrena
(50)
Ker sta dva od vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki jim je bila IO odobrena, zadevni izdelek izvažala v Unijo neposredno neodvisnim strankam v Uniji, so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.
(d) Primerjava
(51)
Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna.
(52)
Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Normalna vrednost je bila prilagojena zaradi razlik v kakovosti produkcijskih faktorjev, kot so kemikalije, premazi in surovine (vrsta stekla preje). Po potrebi so bili prilagojeni stroški posrednih davkov, čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativni in drugi taki stroški, stroški pakiranja, kredita ter bančni stroški in provizije v vseh primerih, ko je bilo ugotovljeno, da je smiselno, točno in podprto s preverjenimi dokazi.
6. Stopnje dampinga
(a) Za sodelujoče vzorčene proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO
(53)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za dva vzorčena sodelujoča proizvajalca izvoznika, ki jima je bila odobrena IO, določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za primerljivo državo, z vsako tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka v Unijo, kot je določeno zgoraj.
(54)
Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Začasna stopnja dampinga
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd in povezane družbe Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
(b) Za vse druge proizvajalce izvoznike
(55)
Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana kot povprečje dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki jima je bila odobrena IO v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe.
(56)
Za izračun stopnje dampinga na državni ravni, ki se uporabi za vse druge nesodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK ter za vzorčenega proizvajalca izvoznika, za katerega je veljal člen 18 osnovne uredbe, je bila najprej ugotovljena raven sodelovanja s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so jo prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z Eurostatovo statistiko.
(57)
Zaradi visoke ravni sodelovanja v preiskavi, sodelujoče družbe namreč predstavljajo okrog 86 % vsega uvoza iz LRK med OP, je bila za vso državo določena stopnja dampinga na podlagi najvišjih stopenj, ugotovljenih za dva proizvajalca izvoznika, ki jima je bila odobrena IO.
(58)
Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga vzorca in stopnje dampinga na državni ravni, izražene v odstotkih cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Tehtano povprečje vzorca za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec (glejte Prilogo I)
57,7 %
Preostala stopnja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
62,9 %
D. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije
(59)
V OP je podobni izdelek proizvajalo 19 proizvajalcev Unije. Ti proizvajalci predstavljajo celotno proizvodnjo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Ker so bile informacije zbrane ali dane na voljo s strani vseh 19 proizvajalcev, ki so podprli pritožbo, se bodo ti proizvajalci v nadaljevanju imenovali „industrija Unije“.
(60)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 7, je dvanajst proizvajalcev Unije predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Izbran je bil vzorec štirih proizvajalcev, ki predstavljajo okoli 70 % skupne ocenjene proizvodnje v Uniji.
2. Potrošnja Unije
(61)
Izračun potrošnje Unije je temeljil na podatkih iz pritožbe in podatkih, dopolnjenih s preverjenimi številkami, ki so jih sporočili proizvajalci in uvozniki, ki so sodelovali v preiskavi. Zato je bila potrošnja Unije določena na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka, ki ga je proizvedla industrija Unije, v Uniji in na podlagi obsega uvoza zadevnega izdelka iz LRK in tretjih držav.
(62)
Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala tako:
2006
2007
2008
2009
OP
Potrošnja EU v kvadratnih metrih
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Indeks 2006 = 100
100
120
126
109
112
Vir: Pritožba, dopolnjena s podatki sodelujočih družb in podatki Eurostata.
(63)
Potrošnja zadevnega izdelka in podobnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju povečala za 12 %. Med letoma 2006 in 2008 se je povečala za 26 % in nato med letoma 2008 in 2009 padla za 17 %. V OP se je potrošnja spet nekoliko povečala. Začasni upad v letu 2009 je mogoče pripisati upadu na trgu gradbeništva.
3. Uvoz iz zadevne države
(a) Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države
(64)
Obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za 48 %. Zaradi trenda potrošnje in upada v gradbenem sektorju se je leta 2009 nekoliko zmanjšal. Kljub temu pa je očiten dolgoročen trend naraščanja uvoza, povečanje obsega uvoza pa je bilo izrazitejše, kot je bilo povečanje potrošnje v Uniji.
2006
2007
2008
2009
OP
Kitajski uvoz v kvadratnih metrih
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Indeks 2006 = 100
100
141
154
143
148
Vir: Eurostat in pritožba.
(65)
Povečan obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK je spremljalo zniževanje povprečne uvozne cene, ki se je med letom 2006 in OP znižala za 12 %.
2006
2007
2008
2009
OP
Cene kitajskega uvoza v EUR
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Indeks 2006 = 100
100
99
101
89
88
Vir: Eurostat in pritožba.
(66)
Tržni delež uvoza iz zadevne države se je v obravnavanem obdobju povečal za 32 %, kar v tem primeru pomeni, da je pridobil skoraj 13 odstotnih točk. V OP je uvoz iz zadevne države predstavljal skoraj 51-odstotni tržni delež.
2006
2007
2008
2009
OP
Tržni delež kitajskega uvoza
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Indeks 2006 = 100
100
117
123
131
132
Vir: Izračun.
(b) Učinek dampinškega uvoza na cene
(67)
Pri analizi nelojalnega nižanja prodajnih cen so bile uvozne cene sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov primerjane s cenami vzorčenih proizvajalcev Unije v OP na podlagi primerjave povprečij. Cene vzorčenih proizvajalcev Unije so bile prilagojene ravni neto cene franko tovarna in primerjane z uvoznimi cenami CIF. Slednje cene so bile prilagojene za uvozno dajatev in stroške, nastale po uvozu. Poleg tega je bila zaradi razlik v kakovosti med zadevnim izdelkom, uvoženim iz LRK, in podobnim izdelkom, ki ga je proizvedla industrija Unije, za cene kitajskega uvoza dodatno prilagojena kakovost. Prilagoditev odraža razlike v parametrih, kot so smer stroja in prečna smer, natezna trdnost in razteznost, ki niso v celoti zajete v parametre v kontrolni številki izdelka.
(68)
Ob upoštevanju prilagoditve kakovosti se je ugotovljena tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izražena kot odstotek cen industrije Unije, v OP gibala med 29,5 % in 30,2 %.
4. Položaj industrije Unije
(a) Uvodne opombe
(69)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
(70)
Omeniti je treba, da je Komisija izbrala vzorec, sestavljen iz štirih največjih proizvajalcev Unije glede na prodajo in proizvodnjo, kot je navedeno v uvodni izjavi 7.
(71)
Kazalci, ki se nanašajo na makroekonomske podatke, kot so proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež itd., se nanašajo na celotno industrijo Unije (preglednice spodaj se nanašajo na makropodatke kot vir). Drugi kazalci temeljijo na preverjenih podatkih vzorčenih proizvajalcev. Ti kazalci se imenujejo mikropodatki.
(72)
Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da del prodaje industrije Unije poteka prek povezanih družb. Družbe so trdile, da je treba te transakcije obravnavati kot nepovezano prodajo, saj naj bi bile povezave med družbami posredne, prodaja pa je bila izvedena na čisti poslovni podlagi Vendar je začasno sklenjeno, da se te transakcije izključijo iz izračunov stopnje škode in kazalcev škode, saj bo Komisija nadaljevala dodatno analizo teh specifičnih prodaj. Narejena je bila izjema za povezano prodajo med dvema od vzorčenih družb, pri katerih je bil mehanizem nadaljnje prodaje pojasnjen in ustrezno preverjen.
(b) Kazalci škode
Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2006
2007
2008
2009
OP
Proizvodnja v kvadratnih metrih
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Indeks 2006 = 100
100
112
120
98
96
Zmogljivost v kvadratnih metrih
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Indeks 2006 = 100
100
103
117
106
111
Izkoriščenost zmogljivosti
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Vir: Makropodatki.
(73)
V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal za 4 %. Na splošno je obseg proizvodnje sledil trendu potrošnje, to pomeni, da je povečanju v letih od 2006 do 2008 sledil močan upad v letu 2009 in nato ponovno manjši upad v OP. V nasprotju s potrošnjo pa se proizvodnja industrije Unije v OP ni izboljšala in je še naprej upadala.
(74)
Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 odstotnih točk, s 77 % leta 2006 na 67 % v OP. Treba je pa opozoriti, da je to delno morda posledica dejstva, da se je zaradi naložb proizvajalcev Unije nekoliko povečala sama zmogljivost.
Zaloge
2006
2007
2008
2009
OP
Končne zaloge v kvadratnih metrih
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Indeks 2006 = 100
100
263
330
322
285
Vir: Makropodatki.
(75)
Raven zalog industrije Unije se je v obravnavanem obdobju skoraj potrojila. Ta trend sovpada z zmanjševanjem obsega prodaje in proizvodnje. Izraženo v razmerju do obsega proizvodnje se je raven zalog povečala z manj kot 4 % leta 2006 na več kot 11 % v OP.
Obseg prodaje in tržni delež
2006
2007
2008
2009
OP
Obseg prodaje v kvadratnih metrih
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Indeks 2006 = 100
100
108
110
88
89
Tržni delež prodaje industrije Unije
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Indeks 2006 = 100
100
89
87
81
80
Vir: Makropodatki.
(76)
V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 11 %, kar je povzročilo izgubo tržnega deleža za 12 odstotnih točk, z 58 % na 46 % celotne potrošnje Unije.
(77)
Prodajne cene
2006
2007
2008
2009
OP
Prodajne cene v EUR
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Indeks 2006 = 100
100
106
105
99
97
Vir: Mikropodatki.
(78)
Povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane strani v Uniji se je v obravnavanem obdobju znižala za 3 %. Industrija Unije ni občutno znižala prodajnih cen, da bi konkurirala dampinškemu uvozu. To pa je pripomoglo k izgubi precejšnjega tržnega deleža v obravnavanem obdobju.
Dobičkonosnost
2006
2007
2008
2009
OP
Povprečen dobiček pred odbitkom davka
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Indeks 2006 = 100
100
309
234
166
212
Vir: Mikropodatki.
Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
2006
2007
2008
2009
OP
Naložbe (v EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Donosnost neto sredstev
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Denarni tok (v EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Vir: Mikropodatki.
(79)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 68, je v obravnavanem obdobju kitajski uvoz močno pritiskal na cene na trgu Unije. Kljub temu je industriji Unije med letoma 2006 in 2007 uspelo ohraniti dobro finančno stanje, saj se je dobičkonosnost povečala s 6 % na 18 %. Po tem se je začela zmanjševati in je v OP znašala 12 %. Tudi drugi finančni kazalci, kot sta donosnost sredstev in denarni tok, so ostali pozitivni. To pomeni, da industrija Unije ni izvajala agresivne cenovne konkurence kitajskemu uvozu. Namesto tega so se odločili za prestrukturiranje, naložbe v nove proizvodne tehnologije za povečanje kakovosti izdelka in dolgoročno zniževanje stroškov proizvodnje. Vendar se je zaradi tega zmanjšal obseg njihove prodaje, izgubili pa so tudi del tržnega deleža, ki ga je prevzela kitajska konkurenca. Treba je omeniti, da zgornji izračun dobička ne upošteva izjemnih stroškov prestrukturiranja, o katerih so poročali nekateri vzorčeni proizvajalci. Če bi se upoštevali tudi ti stroški, bi bila dobičkonosnost industrije Unije bistveno manjša. Posledično bi to negativno vplivalo tudi na druge zgoraj navedene finančne kazalce.
(80)
V obravnavanem obdobju je industriji Unije uspelo obdržati visoko raven naložb, da bi zniževala proizvodne stroške in razvijala učinkovitejše proizvodne metode. Naložbe v OP so se v primerjavi z letom 2006 več kot potrojile.
(81)
Zmožnost zbiranja kapitala v obravnavanem obdobju za industrijo Unije ni pomenila težave.
(82)
Zaposlenost, produktivnost in plače
2006
2007
2008
2009
OP
Zaposlenost
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Indeks 2006 = 100
100
96
100
84
79
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivnost na zaposlenega (kvadratni meter)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Vir: Mikropodatki, razen za zaposlenost - makropodatki.
(83)
Število zaposlenih v industriji Unije za podobni izdelek se je v obravnavanem obdobju bistveno zmanjšalo, in sicer za 21 %. Kljub visoki ravni plač je industrija Unije od leta 2008 še dodatno znižala povprečne stroške dela na zaposlenega. Posledično je produktivnost, izražena kot proizvodnja na zaposlenega, v obravnavanem obdobju narasla.
(c) Obseg dampinga
(84)
Glede na obseg in cene dampinškega uvoza iz zadevne države vpliva dejanskih stopenj dampinga na trg Unije v OP ni moč označiti za nepomembnega.
5. Sklepna ugotovitev o škodi
(85)
Iz zgornje analize škode je očitno, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju utrpela bistvene izgube pri obsegu prodaje in proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, tržnem deležu in številu zaposlenih, ki se je po prizadevanjih industrije za prestrukturiranje bistveno zmanjšalo, in sicer za kar 21 %. Tako industrija Unije ni mogla izkoristiti prednosti rasti trga, ki ga je povsem prevzel kitajski uvoz. 48-odstotno povečanje obsega uvoza v obravnavanem obdobju je bilo resnično precej večje od 12-odstotnega povečanja potrošnje Unije.
(86)
Zdi se, da bo nadaljnje precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije zaradi kitajskega dampinškega uvoza še naprej negativno vplivalo na obseg prodaje, s tem pa neizogibno tudi na finančni gospodarski položaj industrije Unije. Pričakuje se, da se bodo dobičkonosnost in drugi finančni kazalci evropskih družb srednjeročno poslabšali.
(87)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je industriji Unije nastala škoda v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(88)
Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države industriji Unije povzročil tolikšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.
2. Učinki dampinškega uvoza
(89)
V obravnavanem obdobju se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK povečal za skoraj 50 % in pridobil bistven tržni delež na trgu Unije. Hkrati so se gospodarske razmere industrije Unije neposredno in primerljivo poslabšale; ta industrija je drugi pomemben akter na trgu Unije, saj je uvoz iz drugih virov zanemarljiv.
(90)
Stalno povečevanje obsega dampinškega uvoza je spremljalo precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije. V obravnavanem obdobju je bila povprečna uvozna cena iz LRK, izpeljana iz podatkov Eurostatove statistike o uvozu, okoli 50 % nižja od povprečne cene industrije Unije. Tudi po prilagoditvi zaradi razlik v kakovosti je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, izračunana za kitajske proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, znašala v OP okoli 35 %. Zato je mogoče razumno sklepati, da je dampinški uvoz prispeval k nižanju cen v letu 2009 in v OP ter k bistveni izgubi tržnega deleža industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(91)
Glede na časovno sovpadanje povečanja dampinškega uvoza po cenah, ki nelojalno nižajo cene industrije Unije, na eni strani ter izgube obsega prodaje in proizvodnje, zmanjšanje tržnega deleža in padca cen industrije Unije na drugi strani se začasno sklene, da dampinški uvoz industriji Unije povzroča znatno škodo.
3. Učinki drugih dejavnikov
(a) Izvoz industrije Unije
2006
2007
2008
2009
OP
Izvoz v kvadratnih metrih
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Indeks 2006 = 100
100
82
90
74
75
Vir: Makropodatki.
(92)
Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 25 %, vendar je izvoz predstavljal povprečno le okoli 8 % celotne prodaje. Zato je bil vpliv manjšega izvoza na splošno poslovanje industrije Unije precej omejen.
(b) Uvoz iz tretjih držav
(93)
Uvoz iz tretjih držav je bil v obravnavanem obdobju zanemarljiv in ni mogel prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
(c) Vpliv krize na gradbeništvo
(94)
Vpliv gospodarske krize na gradbeništvo je jasno razviden iz podatkov o potrošnji iz leta 2009. Vendar bi morala kriza na podoben način prizadeti tako industrijo Unije kot kitajske izvoznike. Preiskava škode pa je pokazala, da je kitajski uvoz tudi med krizo še naprej pridobival tržni delež na račun industrije Unije.
(95)
Poleg tega je imel vpliv krize nekatere negativne učinke na trg Unije le v razmeroma kratkem obdobju, saj so se že v OP pokazali znaki okrevanja.
(96)
Vpliv krize torej ni pretrgal vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
4. Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi
(97)
Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica zadevnega dampinškega uvoza.
(98)
Poleg dampinškega uvoza je bilo proučenih več dejavnikov, vendar nobeden od njih ni mogel pojasniti velikega zmanjšanja tržnega deleža, proizvodnje in obsega prodaje v obravnavanem obdobju in zlasti v OP. Izguba industrije Unije sovpada s povečanjem obsega dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK.
(99)
Glede na zgornjo analizo, ki je ustrezno razlikovala in ločila vplive vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Unije od škodljivih vplivov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
1. Splošne opombe
(100)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Zato in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe so bili na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavani vpliv možnih ukrepov na vse strani, vključene v ta postopek, in posledice nesprejetja ukrepov.
2. Interes industrije Unije
(101)
Analiza škode je jasno pokazala, da je industrija Unije utrpela škodo zaradi dampinškega uvoza. Povečan dampinški uvoz v zadnjih letih je zmanjšal prodajo na trgu Unije in povzročil znatno izgubo tržnega deleža industrije Unije.
(102)
Preiskava je pokazala, da gre vsako povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz zadevne države neposredno na račun industrije Unije. Poudariti je treba, da je zadevni izdelek pomemben izdelek po prihodkih od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije, saj predstavlja do 40 % prihodkov od njihove prodaje. Ob upoštevanju dolgotrajnega pritiska dampinškega uvoza iz LRK na cene na trgu Unije je brez uvedbe ukrepov zelo verjetno nadaljnje poslabšanje položaja industrije Unije. Poleg tega bodo prizadevanja industrije Unije za prestrukturiranje in izboljšanje kakovosti njihovega izdelka popolnoma razvrednotena. Uvedba ukrepov bo uvozno ceno dvignila na neškodljivo raven, kar bo industriji Unije omogočilo, da bo konkurirala po poštenih tržnih pogojih.
(103)
Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba ukrepov očitno v interesu industrije Unije.
3. Interes uvoznikov
(104)
Verjeten vpliv ukrepov na uvoznike je bil obravnavan v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. Pri tem je treba omeniti, da so v preiskavi sodelovali štirje nepovezani uvozniki, katerih skupni uvoz zadevnega izdelka predstavlja 15 % uvoza iz LRK v OP.
(105)
Na podlagi podatkov, preverjenih na kraju samem, za največjega sodelujočega uvoznika vpliv ukrepov na družbo ne bi bil znaten, saj zadevni izdelek predstavlja le majhen del prihodkov od prodaje.
(106)
Družba pa je poudarila, da je skupna proizvodna zmogljivost industrije Unije manjša od trenutnega povpraševanja, ki naj bi po pričakovanjih še raslo. Družba je tudi poudarila omejene vire dobave iz tretjih držav. Pri previsokih dajatvah tako pričakuje motnje pri dobavi. Pri tem je treba omeniti, da se glede na precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen ne pričakuje, da bo predlagana raven ukrepov, ki upošteva razlike v kakovosti med zadevnim izdelkom, uvoženim iz LRK, in podobnim izdelkom, ki ga je proizvedla industrija Unije, odpravila uvoz zadevnega izdelka iz LRK v Unijo.
4. Interes uporabnikov in potrošnikov
(107)
Vprašalniki so bili poslani 13 znanim uporabnikom. Noben uporabnik ni poslal odgovorov ali se odločil za sodelovanje v postopku. Prav tako združenja potrošnikov po objavi obvestila o začetku tega postopka niso predložila svojih stališč.
(108)
Zato glede na pomanjkanje informacij o deležu zadevnega izdelka v proizvodnih stroških izdelkov s konca proizvodne verige ali deležu prodaje izdelkov s konca proizvodne verige v skupnih prihodkih uporabnikov od prodaje v tej fazi preiskave ni mogoče oceniti vpliva ukrepov na te družbe. Pomanjkanje sodelovanja pa je lahko kazalec razmeroma majhnega vpliva na uporabnike.
5. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(109)
Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi informacij o interesu Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz LRK.
G. PREDLOG ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV
(110)
Glede na zgornje sklepe v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka iz LRK, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
1. Stopnja odprave škode
(111)
Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Unije povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga.
(112)
Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je upoštevalo, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, kot se lahko doseže v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. ob odsotnosti dampinškega uvoza. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, ki se je uporabila za ta izračun, je bila 12 % prihodkov od prodaje. To je bila povprečna stopnja dobička, ki jo je industrija Unije dosegala v letih 2006 in 2007. Ob upoštevanju, da je na dobičkonosnost za zadevni izdelek vplival dampinški uvoz, je jasno, da je ta stopnja dobička preudarna in ni pretirana. Na podlagi navedenega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Ker je ciljni dobiček enak dejanskemu dobičku industrije Unije v OP, je bila kot referenca uporabljena tehtana povprečna cena franko tovarna.
(113)
Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno za vsakega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena IO, na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno te družbe, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, in povprečno neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije prodala na trgu Unije. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF.
(114)
Na podlagi tega so začasne stopnje škode, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Začasna stopnja škode
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd in povezane družbe Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
V skladu z uporabljeno metodo za izračun stopnje dampinga je bila stopnja škode za sodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, izračunana kot tehtano povprečje dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki jima je bila odobrena IO.
(116)
V skladu z metodo za izračun stopnje dampinga je bila stopnja škode na ravni države za vse druge nesodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK in vzorčenega proizvajalca izvoznika, za katerega je veljal člen 18, določena z uporabo najvišje stopnje, ki je bila ugotovljena za dva proizvajalca izvoznika, ki jima je bila odobrena IO.
(117)
Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje škode vzorca in stopnje škode na državni ravni, izražene v odstotkih cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Tehtano povprečje vzorca za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec
68,2 %
Preostala stopnja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co. Ltd
69,1 %
2. Začasni ukrepi
(118)
Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz LRK na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(119)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato se v njih kaže položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in sicer navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(120)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
(121)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
(122)
Stopnje dampinga in škode ter začasne protidampinške dajatve so naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Začasna dajatev
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd in povezane družbe Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Tehtano povprečje vzorca za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Preostala stopnja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. RAZKRITJE
(123)
Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken z velikostjo celice več kot 1,8 mm po dolžini in širini ter težo več kot 35 g/m2, ki se trenutno uvrščajo v oznake KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 in ex 7019 90 99 (oznake TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 in 7019909950), in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:
Družba
Dajatev ( %)
Dodatna oznaka TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd in povezane družbe Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Družbe, navedene v Prilogi I
57,7
B008
Vse druge družbe
62,9
B999
3. Za uporabo individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe, navedene v odstavku 2, je treba predložiti veljavno trgovinsko fakturo carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami iz Priloge II. Če taka faktura ni predložena, se uporablja dajatev, ki velja za vse druge družbe.
4. Izdelek iz odstavka 1 se sprosti v prosti promet v Uniji ob pologu varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.
5. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani sporočijo pripombe k uporabi te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 16. februarja 2011