ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. února 2012
o státní podpoře SA.29608 (C37/10) poskytnuté Maďarskem na rekapitalizaci banky FHB Jelzálogbank Nyrt
(oznámeno pod číslem C(2012) 1021)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/296/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I ŘÍZENÍ
(1)
Dne 25. března 2009 poskytlo Maďarsko bance FHB Jelzálogbank Nyrt (dále jen „FHB“ nebo„banka“) střednědobou státní půjčku ve výši 120 miliard maďarských forintů (HUF) (přibližně 410 (2) milionů EUR) v rámci programu na podporu likvidity pro maďarské banky, který Komise schválila dne 14. ledna 2010 (3). Dne 31. března 2009 maďarské orgány poskytly na rekapitalizaci FHB částku 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných preferenčních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem. Tato částka byla poskytnuta dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému, který schválila Komise (4).
(2)
Dopisy ze dne 3. dubna, 13. května, 14. července a 11. září 2009 Komise požádala maďarské orgány o informace týkající se podmínek rekapitalizace. Maďarské orgány odpověděly dopisy ze dne 24. dubna, 2. června, 12. srpna a 9. října 2009.
(3)
Kvůli pochybnostem ohledně finančního zdraví banky v okamžiku rekapitalizace Komise dne 19. října 2009 požádala maďarské orgány, aby předložily plán restrukturalizace FHB v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (5) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“). Maďarsko předložilo další informace ve dnech 12. a 19. listopadu 2009 a návrh plánu restrukturalizace dne 26. ledna 2010.
(4)
Dne 19. února 2010 FHB vrátila státu rekapitalizaci v plné výši.
(5)
Dopisy ze dne 24. a 25. března 2010 předložilo Maďarsko Komisi další informace. Dne 21. dubna 2010 se konala valná hromada akcionářů, na níž FHB rozhodla vyplatit státu kompenzaci za rekapitalizaci. Poté si Komise vyžádala informace dopisem ze dne 22. dubna 2010.
(6)
Komise si v dopisech ze dne 2. června a 1. října 2010 vyžádala doplňující informace. Maďarské orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 11. června 2010.
(7)
Dne 15. června 2010 Maďarsko předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace, který byl doplněn dalšími nezbytnými údaji předloženými dne 30. září 2010.
(8)
Maďarské orgány předložily další informace dopisy ze dne 18. června, 28. července a 5. října 2010 a informovaly Komisi dopisem ze dne 29. října 2010, že FHB vyplatila za rekapitalizaci kompenzaci.
(9)
Dne 16. prosince 2010 se Komise rozhodla ohledně opatření podpory ve prospěch FHB zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Následně maďarské orgány požádaly Komisi o změnu uvedeného rozhodnutí, neboť některé jeho části nebyly správné ani aktuální. Rozhodnutí bylo proto nahrazeno novým rozhodnutím ze dne 24. ledna 2011 (6) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 24. ledna 2011 Komise maďarské orgány informovala, že se s ohledem na opatření podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 18. června 2011. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly své připomínky.
(10)
Dopisem ze dne 2. března 2011 maďarské orgány předložily své připomínky týkající se rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení s ohledem na opatření ve prospěch FHB. Tyto připomínky byly doplněny připomínkami od FHB dopisem ze dne 11. července 2011.
(11)
Dopisem ze dne 18. července 2011 podala k rozhodnutí Komise o zahájení řízení připomínky třetí strana (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Sdružení maďarských hypotečních bank).
(12)
Další aktualizace plánu restrukturalizace a dodatečné informace o splacení rekapitalizace maďarskému státu byla předložena maďarskými orgány dopisem ze dne 3. října 2011.
(13)
Dne 15. prosince 2011 byla podepsána nová dohoda mezi FHB a maďarským státem, podle které se banka zavázala zaplatit státu kompenzaci, která byla původně dohodnuta v dohodě o rekapitalizaci.
II. POPIS PŘÍJEMCE
1.1. PŘÍJEMCE
(14)
Banka FHB byla zřízena státem v roce 1997. Postupně stát svůj podíl v FHB odprodával. V roce 2003 byla FHB kotována na burze v Budapešti a v srpnu 2007 stát snížil svůj většinový podíl v bance na úroveň mírně převyšující 4 %.
(15)
FHB byla původně zřízena jako hypoteční banka s cílem podpořit využívání hypotečních dluhopisů. Podléhala přísným pravidlům ohledně omezení činnosti, dohledu nad zárukami a zvláštního dohledu v zájmu zajištění maximální bezpečnosti hypotečních dluhopisů. FHB měla původně povolení poskytovat pouze dlouhodobé hypoteční úvěry a záruky související s hypotéčními úvěry a uzavírat některé typy derivátových transakcí k zajištění svého vlastního postavení vyplývajícího z její hypoteční úvěrové činnosti. Hypoteční dluhopisy byly hlavním zdrojem financování její úvěrové činnosti. Banka také refinancovala hypoteční úvěry poskytované jinými bankami.
(16)
V roce 2006 zavedla FHB nový strategický plán s cílem rozšířit svou bankovní činnost a síť poboček, aby rozšířila svou finanční a provozní základnu vstupem na retailový trh prostřednictvím FHB Commercial Bank. V průběhu času začala FHB prodávat různé úvěrové produkty pro retailové a firemní zákazníky a nabízet služby vedení účtů, přijímání vkladů a služby související s kartami, čímž rozšířila svůj sortiment produktů na straně pasiv.
(17)
FHB je skupina, kterou tvoří mateřská společnost, FHB Mortgage Bank Co. Plc a plně vlastněné dceřiné společnosti: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd a FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Působí především na trhu hypotečních dluhopisů. Na tomto trhu má FHB podíl ve výši 23 % (2009) a je druhým největším účastníkem na maďarském trhu (po bance OTP, která má na trhu podíl 74 %). FHB má tržní podíl ve výši 4,6 % na trhu hypoték pro retailové klienty a 0,6 % v oblasti vkladů retailových klientů.
(18)
Když byla banka v březnu 2009 rekapitalizována, její bilanční suma činila 746,2 miliardy HUF. K témuž datu činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky 10,5 %. Kapitálová injekce ze strany státu zvýšila ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB na konci roku 2009 na 16,1 % (vypočtené podle maďarských účetních pravidel).
1.2. SOUVISLOSTI
(19)
Maďarsko je jedním z členských států nejvíce zasažených finanční krizí. Léta nadměrných veřejných výdajů a konjunktury ve stavebnictví a spotřebě, která byla posilována úvěry, vedla k vážné nerovnováze v hospodářství již před krizí. Rozšíření úvěrů pro domácnosti vedené v eurech a švýcarských francích, jakož i přetrvávající spoléhání na vnější financování vedly k tomu, že země i její bankovní sektor jsou zvláště zranitelné vůči výkyvům hodnoty maďarského forintu, který během krize výrazně oslabil.
(20)
Finanční krize postihla Maďarsko do takové míry, že Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“), Evropská unie (dále jen „EU“) a Světová banka musely v listopadu 2008 Maďarsku poskytnout mimořádné úvěry, aby se ztlumilo napětí na finančních trzích země.
(21)
V reakci na tuto závažnou poruchu v maďarském hospodářství způsobenou krizí zavedla maďarská vláda několik opatření zaměřených na podporu finančního sektoru a financovaných společně z MMF, EU a Světové banky. Opatření zahrnovala režim na podporu likvidity a záruční a rekapitalizační systém.
(22)
Režim na podporu likvidity (dále jen „režim likvidity“) zřízený maďarským zákonem o veřejném financování umožňuje likviditu ve formě úvěrů finančním institucím. Byl schválen Komisí dne 14. ledna 2009 (7) a poté několikrát prodloužen, naposledy do 31. prosince 2011 (8).
(23)
Rozhodnutím ze dne 12. února 2009 (9) Komise schválila maďarský záruční a rekapitalizační systém. V rámci tohoto systému mohl maďarský stát upsat prioritní akcie, které jsou v bankách považovány za kapitál tier 1. Rekapitalizační část systému byla několikrát prodloužena, naposledy do 31. prosince 2011.
(24)
Podle záručního a rekapitalizačního systému platí, že pokud rekapitalizace překročí 2 % rizikově vážených aktiv banky (dále jen „RVA“), maďarské orgány o tom musí nejprve uvědomit Komisi a poskytnout podrobné posouzení ohledně toho, proč se domnívají, že by tato banka měla být nadále považována v zásadě za zdravou instituci. Pokud Komise nepřijme posouzení, že je banka v zásadě zdravá, může rekapitalizace i nadále proběhnout, ale kompenzace musí být zvýšena tak, aby odrážela vyšší riziko, a do šesti měsíců od rekapitalizace musí být Komisi předložen plán restrukturalizace.
Důvody obtíží FHB
(25)
Maďarsko bylo těžce zasaženo finanční krizí, která spolu s dalšími vnitřními problémy v bankovním sektoru situaci maďarských bank ještě zhoršila.
(26)
FHB požádala o státní podporu, protože na rozdíl od mnoha jiných maďarských bank neměla mateřskou společnost v eurozóně, a proto nemohla získat levné financování poskytované Evropskou centrální bankou (dále jen „ECB“). Nástroje ECB, včetně různých repo nástrojů, byly v eurozóně k dispozici od podzimu 2008. Maďarská národní banka vytvořila nástroj počátkem roku 2010, tím se však zlepšil pouze přístup k financování v maďarských forintech, a nikoli k financování v eurech, které podle FHB bylo během nejhoršího období krize rozhodující (10).
(27)
Podle maďarských orgánů byla rekapitalizace FHB nezbytná pro zajištění platební schopnosti banky a pro překonání problémů s likviditou, kterým čelil celý bankovní sektor v Maďarsku.
III. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
(28)
Opatření podpory udělená Maďarskem bance FHB, která jsou popsána v rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, spočívají:
-
ve střednědobé státní půjčce v rámci režimu likvidity ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti 11. listopadu 2012,
-
v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem, poskytnutých dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému.
(29)
V dohodě o rekapitalizaci mezi Maďarskem a FHB byl stanoven vzorec pro výpočet výše státní kompenzace za akcie ve výši 10,49 %, která má být vyplacena v podobě dividend, což je v souladu s výší kompenzace v případě bank, které jsou v zásadě zdravé, stanovené v záručním a rekapitalizačním systému. Rekapitalizace představovala 9 % RVA FHB, což převyšuje 2 % práh podle záručního a rekapitalizačního systému, na jehož základě lze přijímající instituce považovat v zásadě za zdravé. Vzhledem k tomu, že opatření nebylo Komisi oznámeno před provedením, neměla Komise možnost zkontrolovat, zda by banka měla být považována v zásadě za zdravou instituci podle záručního a rekapitalizačního systému. V případě, že přijímající banka není podle záručního a rekapitalizačního systému považována za zdravou, požaduje se plán restrukturalizace a výše kompenzace musí odrážet to, že banka není považována za zdravou, a musí být vyšší, než kompenzace pro v zásadě zdravé banky.
(30)
Navzdory svým obtížím si banka během tohoto období počínala dobře: měla silnou kapitálovou pozici (CAR 10,5 % v březnu 2009) a od Moody's Investors Service (dále „Moody's“) obdržela rating Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně. V únoru 2010, tedy méně než devět měsíců od rekapitalizace, banka zpětně odkoupila státem držené prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy.
(31)
Banka rozhodla o splacení rekapitalizace na základě revidovaného konsolidovaného stávajícího a očekávaného ukazatele kapitálové přiměřenosti, s přihlédnutím k makroekonomickým prognózám použitým při plánování na rok 2010 a předpokládaným objemům, rozvahám a informacím o rizicích uvedeným ve finančním plánu banky na rok 2010. Na základě přezkumu se dospělo k závěru, že i přes globální finanční krizi byla situace banky na konci roku podstatně lepší, než se očekávalo počátkem roku 2009 v době uzavření dohody o rekapitalizaci s maďarským státem.
(32)
FHB splatila státu rekapitalizaci, ovšem nezaplatila kompenzaci, což je v rozporu s dohodou o rekapitalizaci (11). Banka však měla za to, že prioritní akcie, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy a které byly v držení státu, nezakládaly automaticky nárok na výplatu dividend a jejich priorita znamená pouze to, že banka měla před výplatou dividend z kmenových akcií nejprve zaplatit uvedené dividendy státu. Vzhledem k tomu, že kmenoví akcionáři neobdrželi žádné dividendy během období, kdy stát vlastnil prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, neexistovala podle banky žádná povinnost prioritní dividendy vyplatit. Kromě toho FHB tvrdila, že stát stejně prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, v okamžiku, kdy byly vyhlášeny dividendy za rok 2009, nevlastnil vzhledem k tomu, že akcie již byly předtím odkoupeny zpět.
(33)
FHB informovala Komisi, že se v roce 2010 účastnila zátěžového testu EU, který koordinoval Evropský výbor orgánů bankovního dohledu ve spolupráci s ECB a maďarským orgánem finančního dohledu. Zátěžový test byl zaměřen na kapitálovou přiměřenost, přičemž rizika spojená s likviditou nebyla přímo prověřována. Výsledky testu založené na konsolidovaných údajích ke konci roku 2009 naznačují, že FHB disponovala rezervou ve výši [více než 50] (12) milionů EUR kapitálu tier 1 v porovnání s prahovou hodnotou ve výši 6 % kapitálové přiměřenosti tier 1.
(34)
Zákonem CX z roku 2010 o změně některých zákonů v oblasti hospodářství a financí (dále jen „zákon CX z roku 2010“), který vstoupil v platnost dnem 21. srpna 2010, Maďarsko změnilo zákon CIV z roku 2008 o stabilitě systému finančního zprostředkování (dále jen „zákon o stabilizaci“). Zákonem CX z roku 2010 byl maďarskému státu zpětně poskytnut právní nárok požadovat od FHB kompenzaci za poskytnutí rekapitalizace, a to i přes to, že v době, kdy bylo na valné hromadě akcionářů FHB rozhodnuto o výplatě dividend, maďarský stát již nebyl akcionářem banky.
(35)
Dne 28. října 2010 maďarský stát a FHB podepsaly dohodu, podle níž měla FHB maďarskému státu vyplatit kompenzaci ve výši 890 milionů HUF za rekapitalizaci a úroky z prodlení ve výši 11 726 786 HUF.
(36)
Výše kompenzace byla údajně stanovena na základě podmínek režimu likvidity. Maďarské orgány uvedly, že rekapitalizace byla poskytnuta ze stejného zdroje financování jako podpora likvidity ve formě půjčky a z těchto důvodů by kompenzace za rekapitalizaci a na podporu likvidity měla být stejná. Kapitál byl bance FHB poskytnut dne 6. května 2009 a byl splacen dne 19. února 2010. Úroková sazba, která byla nakonec uplatněna, byla stejná jako úroková sazba zaplacená za půjčku ve výši přibližně 400 milionů EUR. Podle informací poskytnutých Maďarskem se výsledná měsíční průměrná úroková sazba pohybovala mezi 3,79 % a 4,08 %; aktuální částka byla vypočítávána na týdenní bázi. Podle informací poskytnutých maďarskými orgány byla celková částka kompenzace ve výši 890 milionů HUF vyplacena na konci roku 2010.
(37)
Úroky z prodlení byly účtovány v souladu s maďarskou referenční sazbou 5,97 %, kterou zveřejnila Komise (13), navýšenou o 100 bazických bodů. Úroky z prodlení byly vypočítány pro období od 21. srpna 2010, kdy vstoupil v platnost pozměněný zákon o stabilizaci, do 28. října 2010, kdy byla podepsána dohoda.
(38)
Dne 15. prosince 2011 uzavřely maďarský stát a FHB novou dohodu, na jejímž základě banka souhlasila s tím, že státu zaplatí souhrnnou částku ve výši 10,49 % z celkové výše rekapitalizace (tj. celkově 2 491 742 552 HUF). Podle této nové dohody se tak FHB zavazuje odvést státu do 31. prosince 2011 dodatečnou částku ve výši 1 601 742 552 HUF, vypočítanou jako rozdíl mezi celkovou kompenzací ve výši 890 milionů HUF uvedenou výše v bodě 36 a kompenzací, která již byla zaplacena dne 28. října 2010.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(39)
Dne 30. září 2010 Maďarsko předložilo Komisi aktualizovaný plán restrukturalizace FHB. Doplňkové informace o plánu restrukturalizace byly Komisi předloženy dopisem ze dne 3. října 2011. Hlavní aspekty plánu restrukturalizace byly již popsány v rozhodnutí Komise o zahájení řízení. Další prvky byly předloženy dne 3. října 2011 a jsou popsány v oddílech 4.1 až 4.3.
4.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(40)
V roce 2010 bylo mezinárodní a domácí hospodářské prostředí v poměrně obtížné situaci, i když se objevily určité náznaky zlepšení. V roce 2010 ziskovost maďarského bankovního sektoru dalece zaostávala za předchozím rokem. Na základě zákona XC z roku 2010, který vstoupil v platnost dne 13. srpna 2010, maďarská vláda zavedla zvláštní daň pro finanční organizace dosahující celkové výše 187 miliard HUF, kterou zaplatily hlavně úvěrové instituce.
(41)
Poptávka retailových zákazníků po půjčkách byla v průběhu roku 2010 výrazně nižší; zároveň stranu nabídky oslabovaly nepříznivé změny regulačního prostředí a podmínek na trhu. Objem úvěrů poskytovaných firemním zákazníkům se v celém sektoru snížil, ačkoli některé banky, včetně FHB, své činnosti v oblasti podnikového bankovnictví rozšířily.
(42)
Nejvýznamnější událostí týkající se jak operací, tak finančních výsledků FHB byla její akvizice banky Allianz Commercial Bank Ltd (dále jen „Allianz Bank“) a dohoda o dlouhodobé strategické spolupráci mezi Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (dále jen „Allianz Hungaria Insurance“) a FHB. Akvizice byla uzavřena do 30. září 2010. Zároveň byl v FBH zahájen integrační projekt s cílem sloučit Allianz Bank a FHB Commercial Bank a racionalizovat a optimalizovat operace celé skupiny (síť poboček, distribuční kanály, portfolio produktů, operace IT, organizační struktura a lidské zdroje atd.).
(43)
Akvizice příznivě ovlivnila čistý zisk skupiny FHB za rok 2010; jednorázové položky spojené s akvizicí vyvážily negativní dopad zvláštní bankovní daně, ztrát z úvěrového portfolia a zvyšující se náklady na financování. FHB dosáhla v roce 2010 celkového zisku ve výši 11,2 miliardy HUF, což ve srovnání s rokem 2009 představuje nárůst ve výši 58,9 %.
(44)
V důsledku akvizice Allianz Bank se počet retailových i podnikových bankovních účtů v FHB výrazně zvýšil, z […] v prosinci 2009 na […] v prosinci 2010 (+ […] %). Avšak kvůli velkému počtu spících účtů se objem vkladů nezvýšil úměrně, avšak zvýšil se z […] miliard HUF v prosinci 2009 na […] miliard HUF v prosinci 2010 (+[…] %). Podíl FHB na trhu v oblasti retailových a podnikových vkladů se zvýšil z […] % na […] % a z […] % na […] %. Akvizicí Allianz Bank se tak zvyšuje podíl vkladů ve skladbě finančních prostředků FHB a snižuje množství hypotečních dluhopisů z […] miliardy HUF v roce 2010 na […] miliard HUF v roce 2011.
(45)
FHB na základě odhadované konsolidované rozvahy a výkazu zisku a ztráty pro rok 2011 předpokládá, že by její ukazatel kapitálové přiměřenosti měl být v prosinci 2011 přibližně […] %. V této prognóze se zohledňuje dodatečná platba, která byla na základě dohody s maďarským státem uhrazena dne 15. prosince 2011 za rekapitalizaci provedenou v březnu 2009.
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(46)
Za rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF zaplatila FHB v říjnu 2010 kompenzaci ve výši 890 milionů HUF. Původně použitá úroková sazba byla stejná jako úroková sazba, která byla zaplacena za půjčku ve výši 120 miliard HUF, tedy měsíční průměrná sazba 3,79 % až 4,08 %.
(47)
V rámci nové dohody podepsané dne 15. prosince 2011 mezi FHB a maďarským státem se banka zavázala uhradit státu kompenzaci v celkové výši 2 491 742 552 HUF, což představuje 10,49 % výše rekapitalizace, jak bylo původně dohodnuto mezi bankou a státem v dohodě o rekapitalizaci.
4.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(48)
Dodatečné informace poskytnuté v říjnu 2011 se konkrétně netýkaly narušení hospodářské soutěže, kromě zdůraznění skutečnosti, že i přes koupi Allianz Bank zůstává podíl FHB na trhu retailových a podnikových vkladů omezený (v případě retailových vkladů [0,7 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [0,4 % až 0,95 %] ke dni 31. prosince 2010 a v případě retailových vkladů [0,65 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [1 % až 1,35 %] ke dni 30. června 2011).
V. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť se domnívala, že hlavní předpoklady, z nichž vycházely plán restrukturalizace a obchodní prognóza FHB, nebyly dostatečně odůvodněné a nezohlednily nedávnou koupi Allianz Bank ze strany FHB. Kromě toho Komise rovněž vyjádřila pochyby o dlouhodobé životaschopnosti FHB vzhledem k tomu, že má vysokou expozici vůči financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a vůči trhu s nemovitostmi v Maďarsku.
(50)
Kromě toho Komise vzhledem k nízké úrovni kompenzace, která byla státu vyplacena v říjnu 2010 za rekapitalizaci (odpovídající průměrné úrokové sazbě 3,79 % až 4,08 % v souladu s režimem likvidity), také vyjádřila pochybnosti, zda byl vlastní příspěvek banky k její restrukturalizaci dostatečný. Odkoupení Allianz Bank a dohoda s Allianz Hungaria Insurance rovněž vyvolaly pochybnosti o tom, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum.
(51)
Nakonec Komise měla rovněž za to, že maďarské orgány neprokázaly, že byla přijata dostatečná opatření s cílem omezit narušení hospodářské soutěže, které na trhu způsobila podpora, již FHB obdržela, zejména s ohledem na její expanzivní strategii, nedávnou akvizici Allianz Bank a nedostatečnou kompenzaci vyplacenou státu za rekapitalizaci.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(52)
Komise obdržela připomínky Sdružení maďarských hypotečních bank (dále jen „sdružení“) dne 18. července 2011. Ve svých připomínkách sdružení znovu připomnělo rozsah krize, která zasáhla maďarské hospodářství a bankovní sektor v letech 2008-2009, a zdůraznilo, že rekapitalizace FHB proběhla v důsledku obtížné makroekonomické situace vyplývající z krize. Cílem zásahu státu ve prospěch FHB bylo řešit závažná rizika, se kterými se potýkalo maďarské odvětví hypotečních úvěrů a trh hypotečních dluhopisů. Ve skutečnosti v důsledku zranitelnosti vůči výkyvům měny, posilování švýcarského franku vůči maďarskému forintu klesajícího příjmu spotřebitelů a růstu nezaměstnanosti došlo k rychlému a závažnému zhoršení kvality portfolia hypotečních úvěrů, zvýšení počtu „špatných úvěrů“ a ubývání možností financování pro banky. Tak tomu bylo zejména v případě FHB, která je financována na kapitálovém trhu.
VII. PŘIPOMÍNKY ČLENSKÉHO STÁTU
(53)
Komise obdržela připomínky maďarských orgánů dne 2. března 2011, které byly doplněny připomínkami FHB zaslanými dopisem ze dne 11. července 2011.
7.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(54)
V reakci na pochybnosti Komise ohledně správnosti předpokladů, na nichž je postaven plán restrukturalizace banky, maďarské orgány uvedly, že finanční prognózy vycházejí z předpokladů externích odborníků a jsou v souladu s informacemi, které byly k dispozici v době, kdy byly provedeny. Pokud jde o spolehlivost, nijak se neliší od jiných finančních plánů nebo odhadů provedených FHB.
(55)
Podle maďarských orgánů je dlouhodobá životaschopnost FHB zajištěna, o čemž svědčí úspěch FHB při získávání finančních prostředků jak na peněžních, tak na kapitálových trzích: v roce 2009 FHB vydala hypoteční dluhopisy za více než 60 miliard HUF a soukromí investoři rovněž bance půjčili celkem […].
(56)
Kromě toho maďarské orgány uvádějí, že pokud jde o retailové vkladní účty, údaje naznačují, že se podíl FHB v segmentu retailových vkladů v roce 2009 zvýšil z […] % na […] %; prognóza na konec roku 2010 činí […] %. Dále se počet retailových účtů, jakož i velikost portfolia těchto účtů důsledně a dynamicky zvyšovaly, a to i přesto, že prognóza naznačovala, že v portfoliu dojde k poklesu. Proto banka a maďarské orgány nepovažují prognózy ohledně retailových vkladů a retailových účtů za příliš optimistické.
(57)
Pokud jde o likviditu, FHB může být považována za trvale stabilní, což je mimo jiné způsobeno skutečností, že musí splňovat požadavky na likviditu předepsané ratingovými agenturami. Likvidita banky byla stabilní dokonce i v nejobtížnějších obdobích krize, což bylo potvrzeno v dopise guvernéra maďarské centrální banky ministru financí ze dne 19. března 2009.
(58)
A konečně, oslabení kvality aktiv banky během krize bylo způsobeno především makroekonomickou situaci Maďarska, ztenčujícím se příjmem domácností, klesající mírou zaměstnanosti a rostoucí mírou nezaměstnanosti, a nikoli posilováním švýcarského franku vůči maďarskému forintu. Ačkoli FHB zahájila několik programů zaměřených na řešení problémů dlužníků v obtížích, kvalita úvěrového portfolia se bude trvale zlepšovat především hospodářským vzestupem a zlepšením hospodářských ukazatelů. Hospodářské výhledy maďarské centrální banky a maďarské vlády pro rok 2011 uvádějí růst hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“), postupné zvyšování zaměstnanosti a nižší míru nezaměstnanosti, což bude pravděpodobně mít významný dopad na úvěrové portfolio FHB.
7.2. SDÍLENÍ ZÁTĚŽE
(59)
Maďarské orgány konstatují, že FHB uzavřela dohodu s Allianz Bank a Allianz Hungaria Insurance až poté, co dne 19. února 2010 zcela splatila státu částku v celkové hodnotě emitovaných akcií a splatila akcie vydané během rekapitalizace. Dohody FHB s Allianz vstoupily v platnost v červnu a červenci 2010 a akvizice proběhla v září 2010. V této době FHB neměla v držení žádné státní prostředky. FHB proto nemohla financovat akvizici z rekapitalizace splacené v únoru 2010. Přípravné analýzy a diskuse mezi FHB a Allianz byly zahájeny až poté, co byla státní půjčka vrácena. Kupní cena, kterou FHB zaplatila za Allianz Bank (při zohlednění hodnoty vlastních akcií), činila přibližně 3,3 miliardy HUF, zatímco vlastní kapitál Allianz Bank činil k 30. září 2010 téměř 14 miliard HUF. FHB tedy mohla získat Allianz Bank, aniž by potřebovala kapitál, přičemž touto transakcí se její vlastní kapitál nesnížil.
(60)
Kromě toho skutečnost, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, se odráží v tom, že ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB, který v roce 2008 činil 11,3 %, dosáhl cíle 12 %, který Komise schválila v rámci záručního a kapitálového systému, až po rekapitalizaci.
(61)
Maďarské orgány rovněž poznamenaly, že FHB nevyplatila dividendy několik po sobě jdoucích let a odkoupila zpět v poměru k celkové hodnotě vlastního kapitálu akcionářů pouze malou část svých akcií. Vzhledem k tomu, že částka finančních prostředků vrácená vlastníkům a akcionářům byla v minulých letech nízká, bylo zajištěno přiměřené sdílení nákladů.
7.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(62)
Kromě opatření omezujících narušení hospodářské soutěže, která Komise zmiňovala ve svém rozhodnutí, maďarské orgány poukazují na další opatření vázaná na záruční a rekapitalizační systém a dohodu o rekapitalizaci mezi FHB a maďarským státem:
-
stát má zvláštní právo veta při výplatách dividend a akvizicích (14) a
-
banka musí zavést určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody jejích vyšších úředníků až do ukončení účasti maďarského státu (15).
(63)
Maďarské orgány uvádějí, že podle jejich výkladu pravidel státní podpory jsou nebo byla opatření upravující chování a jiná opatření omezující narušení hospodářské soutěže pro FBH závazná tak dlouho, dokud byl stát akcionářem banky.
(64)
Kromě opatření uvedených výše učinila FHB další závazky v bodě 3.8 dohody o rekapitalizaci, která stanoví, že rekapitalizace by měla být využita k dosažení těchto cílů:
-
FHB provede navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank,
-
rekapitalizace přispěje ke stabilizaci maďarských trhů hypotečních cenných papírů a hypotečních úvěrů a financuje rozvoj úvěrů retailovým klientům a malým a středním podnikům,
-
rekapitalizace zlepší stabilitu FHB a posílí její aktivní účast na kapitálovém trhu, a tím přispěje i k obnovení důvěry investorů,
-
FHB se zapojí do konsolidace výše uvedených segmentů trhu,
-
FHB optimalizuje svou strukturu financování (strukturu závazků),
-
FHB rozšíří svůj soubor nástrojů, které jsou potřebné k odvrácení extrémních dopadů makroekonomických (směnný kurz) rizik na straně kapitálu.
(65)
Oproti pochybnostem, které vyjádřila Komise, rekapitalizace FHB neměla narušit hospodářskou soutěž rozšířením činností FHB Commercial Bank. Navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank bylo závazkem přijatým v rámci dohody o rekapitalizaci. Hlavní činnost FHB Commercial Bank, která byla rovněž podpořena navýšením kapitálu ve výši 25 miliard HUF financovaným ze státní rekapitalizace, zůstala zachována. Portfolio podnikových úvěrů se soustavně rozšiřovalo, avšak nepřekročilo svůj dřívější vývoj růstu.
(66)
Podle názoru maďarských orgánů z výše uvedených skutečností vyplývá, že neexistuje žádný základ pro souhrnné posouzení opatření zaměřených na omezení narušení hospodářské soutěže ze strany Komise, ani její tvrzení, že „tato opatření jsou velmi omezená“. Proto maďarské orgány trvají na tom, že dohoda o rekapitalizaci splňovala kritéria stanovená jak v zákonu o stabilizaci, tak v příslušných sděleních Komise.
VIII. POSOUZENÍ PODPORY
8.1. EXISTENCE PODPORY
(67)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 konstatovala, že jak rekapitalizace, tak podpora likvidity ve formě půjčky poskytnuté FHB představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (16). Ani maďarský stát, ani FHB nepředložily žádný argument, který by toto zjištění zpochybnil.
8.2. ZÁKONNOST PODPORY
(68)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 prohlásila, že rekapitalizace ve prospěch FHB nebyla v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému. Zejména nesplňovala požadavky, které se mají uplatnit při navýšení kapitálu, jež přesahuje 2 % rizikově vážených aktiv příjemce. Opatření tak měla být oznámena Komisi samostatně v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému a s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(69)
V důsledku toho Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy protiprávně poskytlo podporu ve formě rekapitalizace ve prospěch FHB.
8.3. VYČÍSLENÍ PODPORY
(70)
V souvislosti s restrukturalizací FHB je třeba zohlednit všechna opatření, která jí byla poskytnuta. Proto je třeba při posouzení slučitelnosti vzít v úvahu jak rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF, tak půjčku na likviditu ve výši 120 miliard HUF.
8.4. SLUČITELNOST PODPORY
8.4.1. Právní základ
(71)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2011, vzhledem ke specifické situaci na finančních trzích se Komise domnívá, že opatření mohou být posouzena podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, který stanoví, že „za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: […] podpory, které mají […] napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jelikož má toto rozhodnutí posoudit podporu, kterou FHB obdržela, a její plán restrukturalizace, považuje Komise za vhodné vycházet ve svém posouzení ze sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory na finanční sektor během krize (17). Především, pokud jde o plán restrukturalizace banky, bude posouzení založeno na sdělení o restrukturalizaci (18).
8.4.2. Slučitelnost plánu restrukturalizace
8.4.2.1. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti instituce
(72)
V rozhodnutí o zahájení řízení (19) vyjádřila Komise pochybnosti o věrohodnosti předpokladů, z nichž FHB vycházela ve svých finančních výhledech. Komise zaznamenala, že v plánu restrukturalizace předloženém bankou FHB v září 2010 nebylo vysvětleno, proč jsou tyto předpoklady správné. Dále vzhledem k tomu, že finanční výhledy zřejmě nebraly v potaz důsledky koupě Allianz Bank a dohody s Allianz Hungaria Insurance, nemohla se Komise domnívat, že uvedené výhledy zůstanou platné. Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o předpokladech banky, jež se opírají o silný růst vkladů.
(73)
Komise dále měla rovněž obavy ohledně dlouhodobé životaschopnosti banky, pokud jde o obchodní model FHB, který byl považován za ohrožený krizí likvidity kvůli své silné závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a malému podílu vkladů. Komise se domnívala, že plán restrukturalizace banky ze září 2010, i když se zaměřoval na kapitálový výhled, neposkytoval dostatečné podrobnosti o dlouhodobě udržitelném financování banky.
(74)
Na základě doplňkových informací o plánu restrukturalizace banky poskytnutých v říjnu 2011 Komise konstatuje, že finanční prognózy v plánu restrukturalizace ze září 2010 jsou založeny na řádných a spolehlivých předpokladech. Aktualizované informace včetně odkoupení Allianz Bank ukazují nárůst v oblasti retailových a podnikových vkladů banky, který vyplývá z účtů získaných od Allianz Bank. Tato akvizice podporuje předpoklady ohledně růstu vkladů.
(75)
Komise také vítá skutečnost, že růst vkladů přispívá k diverzifikaci zdrojů financování banky, ke snížení relativního podílu hypotečních dluhopisů ve skladbě prostředků financování banky a snížení její závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů. Podle poskytnutých informací se podíl financování z jiných zdrojů než klientských vkladů (tj. součet vydaných dluhopisů, vklady od bank a část hypotečních dluhopisů, která není použita na refinancování půjček) vyjádřený v procentech z celkových závazků banky snížil z [35 % až 30 %] ke dni 31. prosince 2009 na [30 % - 25 %] ke dni 31. prosince 2010. V důsledku tohoto vyvážení skladby prostředků financování banky směrem k vkladům se její průměrné náklady financování (vypočtené jako úrokové náklady na celkové závazky) zlepšily z [7-6,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2009 na [6-5,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2010. Rentabilita aktiv se také zlepšila z [0,90 %-1 %] v roce 2009 na [1,05 %-1,10 %] v roce 2010. Tento pozitivní trend je potvrzen v prognóze banky, v níž se předpokládá, že se rentabilita aktiv v roce 2014 podle základního scénáře stabilizuje na [1,05 %-1,2 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje na [0,9 % -1,05 %]. V roce 2014 by rentabilita kapitálu podle základního scénáře činila [11 %-13 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje [10 % - 12 %].
(76)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž vyjádřila své obavy ohledně dostatečnosti opatření, která v té době poskytly maďarské orgány k řešení expozice FHB vůči maďarském trhu s nemovitostmi a nepříznivým pohybům měny. Na základě informací předložených Maďarskem dne 9. prosince 2011 však Komise vítá, že FHB podnikla nezbytné kroky s cílem výrazně snížit svou účast na trhu hypotečních dluhopisů (20). Banka rovněž značně zvýšila svůj podíl úvěrů pro retailové klienty z [3 %-5 %] v roce 2009 na [9 %-11 %] v roce 2011. Komise dále poznamenává, že „transakce Allianz“ (21) významně přispěla k tomuto pozitivnímu trendu. Pokud jde o expozici banky vůči nepříznivým pohybům měny, je závazek FHB rozšířit svůj soubor nástrojů potřebných k odvrácení extrémních dopadů měnových rizik na straně kapitálu možné přijmout jako přiměřený k tomu, aby rozptýlil pochybnosti Komise (22), neboť poskytuje bance možnost, aby odstranila nebo zajistila své měnové riziko vyplývající z transakcí v cizích měnách.
(77)
Komise se proto domnívá, že aktualizovaný plán restrukturalizace, který přihlíží k transakci Allianz Bank, odůvodňuje konkrétní cílové hodnoty pro finanční výhledy FHB a přispívá k obnově dlouhodobé životaschopnosti banky.
8.4.2.2. Vlastní příspěvek banky (sdílení nákladů)
(78)
Komise vítá, že částka rekapitalizace byla již plně splacena státu 19. února 2010, tj. v době kratší než jeden rok, a že banka vrátila částku podpory s využitím svých vlastních zdrojů. FHB rovněž použila své vlastní finanční prostředky k zaplacení čtyř splátek střednědobé státní půjčky, které byly splatné dne 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011.
8.4.2.3. Omezení restrukturalizačních nákladů, kompenzace
(79)
Komise příznivě hodnotí včasné splacení částky rekapitalizace státu. Dále akvizice Allianz Bank ze strany FHB zlepšuje profil likvidity banky zvýšením částky retailových a podnikových vkladů. Tato akvizice je tak důležitým aspektem obchodního plánu banky a přispívá k její dlouhodobé ziskovosti. Nelze proto mít za to, že podpora poskytnutá FHB byla použita k rozvoji jejích činností v nových oblastech podnikání, neboť Allianz Bank i FHB působí na stejných trzích retailového a podnikového bankovnictví. V důsledku toho se Komise domnívá, že akvizice Allianz Bank Ltd ze strany FHB představuje vhodné opatření k zachování dlouhodobé životaschopnosti banky.
(80)
Komise dále konstatuje, že informace, které poskytly maďarské orgány, rozptýlily pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 o tom, zda akvizice Allianz Bank proběhla do značné míry na náklady státu. Akvizice Allianz Bank byla uzavřena dne 30. září 2010 po vrácení rekapitalizace státu dne 19. února 2010. Pokud jde o nesplacené částky půjčky, Komise příznivě hodnotí, že banka od února 2011 již uhradila čtyři splátky půjčky (23). Komise své hodnocení nezměnila ani při zohlednění „chybějící“ kompenzace za rekapitalizaci, tj. částky, kterou FHB původně nezaplatila, jelikož tato částka činila přibližně 1,6 miliardy HUF (40. bod odůvodnění) a cena za Allianz Bank činila 3,3 miliardy HUF (60. bod odůvodnění).
(81)
Pokud jde o kompenzaci za opatření podpory, Komise příznivě hodnotí, že FHB a maďarská vláda uzavřely dne 15. prosince 2011 dohodu, na základě které FHB souhlasila se zaplacením dodatečné kompenzace státu ve výši 1,6 miliardy HUF. Kromě platby 890 milionů HUF provedené v říjnu 2010 odpovídá celková platba banky FHB za rekapitalizaci ze strany maďarského státu kompenzaci ve výši 10,49 %, což je v souladu s podmínkami uvedenými v záručním a rekapitalizačním systému.
(82)
Komise příznivě hodnotí, že banka splatila rekapitalizaci poskytnutou státem v době kratší než jeden rok (tj. banka byla rekapitalizována dne 23. března 2009 a státu byla částka vrácena dne 19. února 2010).
(83)
Střednědobá půjčka, kterou banka obdržela v rámci režimu podpory likvidity, s sebou nese kompenzaci v podobě i) zvláštního práva čerpání MMF (dále jen „ZPČ“) +345 bazických bodů nebo ii) 12měsíční mezibankovní referenční úrokové sazby (dále jen „IBOR“) +100 bazických bodů +123,5 bazických bodů (což odpovídá měsíčnímu průměru v rozmezí 3,79 % až 4,08 %), podle toho, která hodnota je vyšší, v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity.
(84)
Dohoda o střednědobé státní půjčce zajistí, že bude splácena […] počínaje dnem 11. února 2011. Podle informací předložených maďarskými orgány zaplatila FHB čtyři splátky půjčky, které byly splatné 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky, pokud jde o střednědobou půjčku. Komise nemá důvod pochybovat o tom, že půjčka bude plně a včas splacena ke dni splatnosti.
(85)
Toto posouzení potvrzuje dobrý výkon FHB, a to i přes obtíže v maďarském bankovním sektoru a relativně vysokému poměru kapitálu tier 1 (12 % na konci roku 2008, který se po rekapitalizaci v roce 2009 zvýšil na 16,9 % a udržel si vysokou úroveň 10,5 % po splacení státního kapitálu). Kapitálový požadavek pro maďarské banky činil v této době 8 %. Na rozdíl od podobných institucí byla banka schopna uchovat si svou silnou kapitálovou pozici (ukazatel kapitálové přiměřenosti 10,5 % v březnu 2009 po splacení rekapitalizace státu). Kromě toho si udržela rating agentury Moody's Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně.
(86)
Na základě těchto skutečností se Komise domnívá, že FHB zaznamenala pouze dočasné problémy, které nemají zásadní charakter. Proto se domnívá, že kompenzace, kterou banka zaplatila, je přiměřená, neboť odpovídá kompenzaci požadované od v zásadě zdravé banky.
(87)
Vzhledem k tomu, že životaschopnost banky nebyla ohrožena pokračujícími obtížemi v Maďarsku, Komise nebude požadovat zaplacení další kompenzace státu.
(88)
Kromě toho byla kompenzace poskytnutá státu bankou FHB za střednědobou půjčku (viz 84. bod odůvodnění) v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity. Komise se proto domnívá, že kompenzace za obě opatření podpory je přiměřená.
(89)
Komise rovněž příznivě hodnotí, že banka nevyplatila za roky 2009 a 2010 žádné dividendy ze svých kmenových akcií. FHB rovněž zavedla určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody svých vyšších úředníků do doby skončení účasti maďarského státu.
(90)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zajišťuje přiměřený vlastní příspěvek banky, jejích akcionářů a vedení na náklady restrukturalizace.
8.4.2.4. Opatření určená k nápravě narušení hospodářské soutěže
(91)
Komise konstatuje, že opatření obsažená v plánu restrukturalizace banky k omezení narušení hospodářské soutěže, jsou omezená. Za prvé nejsou uskutečňována žádná strukturální opatření. Za druhé, opatření upravující v plánu restrukturalizace chování banky se použijí pouze v době, kdy má banka k dispozici kapitál vložený státem. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky vyplývající ze střednědobé půjčky. Komise nemá důvod pochybovat o schopnosti banky plně a včas splatit půjčku ke dni její splatnosti. Za čtvrté, postavení FHB na trhu se od akvizice Allianz Bank (s podílem na trhu ve výši [3 %-3,3 %] před akvizicí a [3,4 %-3,6 %] po akvizici) výrazně nezměnilo, což Komisi znovu ujišťuje, že vliv této akvizice na narušení hospodářské soutěže zůstává omezený.
(92)
Opatření týkající se chování banky se omezují na následující:
-
banka nesleduje žádnou agresivní obchodní strategii,
-
banka by neměla investovat do nových oblastí podnikání, pokud tyto investice nebyly schváleny před podepsáním dohody o rekapitalizaci,
-
banka by se měla vyhnout marketingu existence státní podpory.
(93)
Komise se nedomnívá, že ostatní opatření ohledně chování banky spojená s rekapitalizací, která maďarské orgány uvedly ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. ledna 2011, lze považovat za opatření, jež mají omezovat narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.
(94)
Avšak vzhledem k omezené velikosti podílu FHB na trhu retailového a podnikového bankovnictví v Maďarsku ([0,9 %-1,08 %] a [0,5 %-0,9 %] případně na trhu retailových a podnikových vkladů) a vzhledem ke skutečnosti, že banka splatila kapitál vložený státem za dobu kratší než jeden rok poté, co byl poskytnut, se Komise domnívá, že narušení hospodářské soutěže zůstává omezené. Navíc vzhledem k tomu, že FHB již splatila čtyři splátky střednědobé státní půjčky v rámci režimu podpory likvidity, Komise nemá důvod pochybovat o tom, že banka splatí úvěr v plné výši a včas.
(95)
Dále byla kompenzace vyplacená státu v souladu se záručním a rekapitalizačním systémem, a je proto přiměřená, jak je stanoveno v bodu 34 sdělení o restrukturalizaci.
ZÁVĚR
(96)
Komise se domnívá, že na základě informací poskytnutých maďarskými orgány a aktualizovaného plánu restrukturalizace FHB uvedeného v oddíle IV tohoto rozhodnutí jsou realizovaná podpůrná opatření ve formě půjčky na podporu likvidity a ve formě rekapitalizace slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a splňují požadavky obsažené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření na zmírnění narušení hospodářské soutěže.
(97)
Maďarsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření spočívající ve střednědobé státní půjčce ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti dne 11. listopadu 2012 a v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny zvláštní dividendy, plus jedna akcie s hlasovacím právem poskytnuté dne 31. března 2009, která Maďarsko provedlo ve prospěch FHB Jelzálogbank Nyrt, jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 22. února 2012.
SKLEP KOMISIJE
z dne 22. februarja 2012
o državni pomoči št. SA.29608 (C37/10), ki jo je Madžarska izvedla za dokapitalizacijo banke FHB Jelzálogbank Nyrt
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1021)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2014/296/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1) in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
25. marca 2009 je Madžarska odobrila FHB Jelzálogbank Nyrt (v nadaljnjem besedilu: banka FHB ali banka) srednjeročno državno posojilo v višini 120 milijard madžarskih forintov (HUF) (okoli 410 (2) milijonov EUR) na podlagi sheme likvidnosti za madžarske banke, ki jo je Komisija odobrila 14. januarja 2010 (3). Madžarski organi so 31. marca 2009 dokapitalizirali banko FHB s 30 milijardami HUF (okoli 100 milijoni EUR) prek izdaje novih prednostnih delnic z udeležbo v posebnih dividendah in ene delnice z glasovalno pravico, katerih izdaja je bila odobrena 31. marca 2009 na podlagi sheme jamstev in dokapitalizacije, ki jo je odobrila Komisija (4).
(2)
Z dopisi z dne 3. aprila, 13. maja, 14. julija in 11. septembra 2009 je Komisija od madžarskih organov zahtevala informacije v zvezi s pogoji dokapitalizacije. Ti so ji odgovorili z dopisi z dne 24. aprila, 2. junija, 12. avgusta in 9. oktobra 2009.
(3)
Zaradi dvoma o zdravju banke ob dokapitalizaciji je Komisija 19. oktobra 2009 zahtevala, da Madžarska predloži načrt prestrukturiranja banke FHB, ki bo usklajen s Sporočilom Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (5) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju). Madžarska je dodatne informacije sporočila 12. in 19. novembra 2009, osnutek načrta prestrukturiranja pa predložila 26. januarja 2010.
(4)
19. februarja 2010 je banka FHB državi v celoti poplačala znesek dokapitalizacije.
(5)
Z dopisoma z dne 24. in 25. marca 2010 je Madžarska predložila dodatne informacije Komisiji. Banka FHB je na redni skupščini delničarjev 21. aprila 2010 odločila o plačilu obresti državi za dokapitalizacijo, nato pa je Komisija z dopisom z dne 22. aprila 2010 zahtevala informacije.
(6)
Komisija je z dopisoma z dne 2. junija in 1. oktobra 2010 zahtevala dodatne informacije. Madžarski organi so te informacije sporočili z dopisom z dne 11. junija 2010.
(7)
15. junija 2010 je Madžarska predložila posodobljen načrt prestrukturiranja, ki je bil dopolnjen z dodatnim bistvenim podatkom, predloženim 30. septembra 2010.
(8)
Madžarski organi so z dopisi z dne 18. junija, 28. julija in 5. oktobra 2010 predložili dodatne informacije in Komisijo z dopisom z dne 29. oktobra 2010 obvestili, da je banka FHB plačala obresti za dokapitalizacijo.
(9)
16. decembra 2010 je Komisija sprejela odločitev o začetku postopka na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) v zvezi z ukrepi pomoči v korist FHB. Madžarski organi so Komisijo pozneje zaprosili, da svojo odločitev dopolni, saj je bila v nekaterih delih netočna in neažurna. Zato je bila nadomeščena z novo odločitvijo z dne 24. januarja 2011 (6) (v nadaljnjem besedilu: odločitev o začetku postopka). Z dopisom z dne 24. januarja 2011 je Komisija sporočila madžarskim organom, da bo začela postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe v zvezi z ukrepom pomoči. Odločitev Komisije o začetku postopka je bila v Uradnem listu Evropske unije objavljena 18. junija 2011. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepu.
(10)
Z dopisom z dne 2. marca 2011 so madžarski organi predložili svoje pripombe na odločitev Komisije o začetku postopka z dne 24. januarja 2011, s katero je ta sprožila formalni postopek preiskave v zvezi z ukrepom, odobrenim za banko FHB. Njihova stališča so bila dopolnjena s pripombami, ki jih je z dopisom z dne 11. julija 2011 posredovala banka FHB.
(11)
Z dopisom z dne 18. julija 2011 je tretja stran (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Združenje madžarskih hipotekarnih bank) predložila Komisiji svoje pripombe na odločitev o začetku postopka.
(12)
Dodatno posodobitev načrta prestrukturiranja in dodatne informacije o poplačilu obresti državi so madžarski organi predložili z dopisom z dne 3. oktobra 2011.
(13)
15. decembra 2011 je bil podpisan nov sporazum med banko FHB in Madžarsko, po katerem se je banka zavezala državi plačati obresti, za katere sta se prvotno dogovorili s sporazumom o dokapitalizaciji.
II. OPIS UPRAVIČENKE
1.1 UPRAVIČENKA
(14)
Banko FHB je ustanovila Madžarska leta 1997. Država je postopoma odprodala svoj delež v njej. Leta 2003 je bila banka FHB uvrščena na borzno kotacijo v Budimpešti in država je avgusta 2007 zmanjšala svoj večinski delež v njej na le nekaj več kot 4 %.
(15)
Banka FHB je bila prvotno ustanovljena kot hipotekarna banka za spodbujanje uporabe hipotekarnih obveznic. Zavezana je bila strogim pravilom v zvezi z omejenim poslovanjem, zavarovanjem in posebnim nadzorom za zagotavljanje najvišje stopnje varnosti hipotekarnih obveznic. Banka FHB je prvotno smela ponujati samo dolgoročna hipotekarna posojila in poroštva v zvezi z njimi in sklepati nekatere posle z izvedenimi finančnimi inštrumenti za kritje svoje pozicije, nastale iz naslova hipotekarnih posojil. Hipotekarne obveznice so bile glavni vir sredstev njene posojilne dejavnosti. Banka je tudi refinancirala hipotekarna posojila, ki so jih podaljšale druge banke.
(16)
Leta 2006 je banka FHB predstavila svoj nov strateški načrt širitve bančne dejavnosti in mreže poslovalnic, da bi z vstopom na trg bančnih storitev za prebivalstvo prek FHB Commercial Bank povečala svoje možnosti financiranja in poslovanja. Sčasoma je banka FHB začela tržiti različne vrste posojil prebivalstvu in podjetjem in ponujati storitve vodenja tekočega računa, depozitov in kartičnega poslovanja ter tako širiti svoj nabor bančnih produktov na strani pasive.
(17)
Banka FHB je bančna skupina, ki jo sestavljajo matično podjetje, FHB Mortgage Bank Co. Plc, in njegova hčerinska podjetja v popolni lasti: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd in FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Dejavna je zlasti na trgu hipotekarnih obveznic. Na njem ima banka FHB 23-odstotni tržni delež (2009) in je drugi največji akter na madžarskem trgu (za banko OTP Bank s 74-odstotnim tržnim deležem). FHB ima 4,6-odstotni tržni delež na trgu hipotekarnih posojil prebivalstvu in 0,6-odstotni delež pri depozitih prebivalstva.
(18)
Ko je bila banka marca 2009 dokapitalizirana, je bila njena skupna bilančna vsota 746,2 milijarde HUF. Na isti datum je bil njen količnik kapitalske ustreznosti (v nadaljnjem besedilu: KKU) 10,5 %. Z dokapitalizacijo, ki jo je izvedla država, se je njen KKU povečal na 16,1 % na dan 31. december 2009 (izračunan na podlagi madžarskih računovodskih pravil).
1.2 OZADJE
(19)
Madžarska je ena od držav članic, ki jih je finančna kriza še posebno prizadela. Leta čezmerne državne potrošnje ter razmah gradbeništva in zasebne potrošnje, ki sta se napajala iz posojil, so povzročili resno gospodarsko neravnotežje že pred krizo. Zaradi razširjenosti posojil fizičnim osebam v eurih in švicarskih frankih in stalne odvisnosti od zunanjih virov financiranja sta bila država in njen bančni sektor zlasti ranljiva za nihanja vrednosti tečaja madžarskega forinta, ki je v krizi bistveno oslabel.
(20)
Finančna kriza je prizadela Madžarsko do te mere, da so ji Mednarodni denarni sklad (v nadaljnjem besedilu: MDS), Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) in Svetovna banka v novembru 2008 morali zagotoviti nujna posojila za pomiritev napetosti na finančnih trgih v državi.
(21)
Na resno motnjo v madžarskem gospodarstvu, ki jo je povzročila kriza, se je madžarska vlada odzvala z uvedbo številnih ukrepov v podporo finančnemu sektorju, ki so bili skupno financirani iz paketa sredstev MDS/EU/Svetovne banke. Ukrepi so zajemali shemo likvidnostne podpore ter shemo jamstev in dokapitalizacije.
(22)
Shema likvidnostne podpore (v nadaljnjem besedilu: shema likvidnosti), vzpostavljena z madžarskim zakonom o javnih financah, zagotavlja likvidnost s posojili finančnim institucijam. Komisija jo je odobrila 14. januarja 2009 (7) in nato večkrat podaljšala njeno trajanje, nazadnje do 31. decembra 2011 (8).
(23)
Z odločitvijo z dne 12. februarja 2009 (9) je Komisija odobrila madžarsko shemo jamstev in dokapitalizacije. Na tej podlagi je Madžarska lahko vpisala prednostne delnice, ki se v bankah štejejo za kapital prvega reda. Dokapitalizacijski del sheme je bil že večkrat podaljšan, nazadnje do 31. decembra 2011.
(24)
Po shemi jamstev in dokapitalizacije morajo madžarski organi, če dokapitalizacija preseže 2 % tveganju prilagojene aktive banke (v nadaljnjem besedilu: TPA), o tem najprej obvestiti Komisijo in pripraviti podrobno oceno, zakaj naj se taka banka še šteje za v osnovi zdravo. Če Komisija ne sprejme ocene, da je banka v osnovi zdrava, je mogoče dokapitalizacijo vseeno izvesti, vendar je treba povečati obresti, da se upošteva večje tveganje, načrt prestrukturiranja pa je treba Komisiji predložiti v šestih mesecih od dokapitalizacije.
Razlogi za težave FHB
(25)
Finančna kriza je Madžarsko resno prizadela, kar je poleg drugih notranjih problemov bančnega sektorja še poslabšalo stanje za madžarske banke.
(26)
Banka FHB je potrebovala državno podporo, ker njeno matično podjetje, v nasprotju s številnimi drugimi madžarskimi bankami, ni bilo iz euroobmočja in zato ni mogla pridobiti poceni financiranja, ki ga je ponujala Evropska centralna banka (v nadaljnjem besedilu: ECB). Instrumenti ECB, vključno z različnimi repo instrumenti, so bili v euroobmočju na voljo od jeseni 2008. Narodna banka Madžarske je v začetku leta 2010 vzpostavila svoj instrument, vendar pa je ta povečal dostopnost le do financiranja v madžarskem forintu in ne euru, kar je bilo po navedbah banke FHB ključno v najhujšem primežu krize (10).
(27)
Po navedbah madžarskih organov je bilo banko FHB treba dokapitalizirati za zagotavljanje njene solventnosti in v protiutež likvidnostnim težavam, s katerimi se je soočal ves bančni sektor na Madžarskem.
III. OPIS UKREPOV POMOČI
(28)
Ukrepa pomoči, ki ju je Madžarska odobrila za banko FHB in sta opisana v odločitvi Komisije o začetku postopka z dne 24. januarja 2011, zajemata:
-
srednjeročno državno posojilo na podlagi sheme likvidnosti v višini 120 milijard HUF (približno 410 milijonov EUR), odobreno 25. marca 2009, z datumom zapadlosti 11. november 2012,
-
dokapitalizacijo v višini 30 milijard HUF (približno 100 milijonov EUR) v obliki izdaje novih prednostnih delnic z udeležbo v posebnih dividendah in ene delnice z glasovalno pravico, odobreno 31. marca 2009 na podlagi sheme jamstev in dokapitalizacije.
(29)
S sporazumom o dokapitalizaciji med Madžarsko in banko FHB je bila določena formula za izračun obrestne mere za te delnice, ki se državi izplača v obliki dividend in znaša 10,49 %, kar je v skladu z obrestno mero za banke, ki so v osnovi zdrave, določeno s shemo jamstev in dokapitalizacije. Dokapitalizacija je bila 9 % TPA banke FHB, kar je nad 2-odstotnim pragom, določenim s shemo jamstev in dokapitalizacije, do katerega se institucije upravičenke še štejejo za v osnovi zdrave. Ker o ukrepu ni bila uradno obveščena pred njegovim izvajanjem, Komisija ni imela priložnosti preveriti, ali naj se banka šteje za v osnovi zdravo po shemi jamstev in dokapitalizacije ali ne. Kadar se po shemi jamstev in dokapitalizacije šteje, da upravičenka v osnovi ni zdrava, je treba pripraviti načrt prestrukturiranja, obrestna mera pa mora odražati dejstvo, da banka v osnovi ni zdrava in biti večja od obrestne mere za v osnovi zdravo banko.
(30)
Banka je v tem obdobju uspešno kljubovala težavam, saj je bila njena kapitalska pozicija trdna (KKU v višini 10,5 % marca 2009), agencija za ocenjevanje kreditne sposobnosti Moody's Investors Service (v nadaljnjem besedilu: Moody's) pa ji je podelila oceno Baa3, kar je še vedno v naložbenem razredu. Februarja 2010, manj kot devet mesecev po dokapitalizaciji, je banka odkupila od države prednostne delnice z udeležbo v posebnih dividendah.
(31)
Banka je sklenila, da bo dokapitalizacijo odplačala na podlagi pregleda tekočega in pričakovanega KKU, in sicer ob upoštevanju makroekonomske napovedi, ki jo je uporabila pri načrtovanju za leto 2010, ter napovedi obsega poslovanja, stanja in podatkov o tveganju iz svojega finančnega načrta za leto 2010. Pregled je pokazal, da je bila kljub globalni finančni krizi banka ob koncu leta v dosti boljšem stanju od pričakovanega ob sklenitvi sporazuma o dokapitalizaciji z Madžarsko v začetku leta 2009.
(32)
Banka FHB je poplačala državo za dokapitalizacijo, ni pa ji plačala kakršnih koli obresti, kar je kršitev sporazuma o dokapitalizaciji (11). Vendar pa je banka menila, da prednostne delnice z udeležbo v posebnih dividendah v lasti države ne prinašajo neposredne pravice do izplačila dividend, temveč da njihova prednostna pravica pomeni samo, da je bila banka zavezana plačati zajamčene dividende državi preden izplača dividende na navadne delnice. Glede na dejstvo, da navadni delničarji niso prejeli dividend v obdobju, v katerem je imela država prednostne delnice z udeležbo v posebnih dividendah v svoji lasti, to po mnenju banke pomeni, da ta ni bila dolžna izplačati prednostnih dividend. Poleg tega je banka FHB trdila, da ob objavi dividend za leto 2009 država sploh ni imela v svoji posesti prednostnih delnic z udeležbo v posebnih dividendah, saj jih je banka že pred tem od nje odkupila.
(33)
Banka FHB je obvestila Komisijo, da je sodelovala v testu izjemnih situacij na ravni EU, izvedenem leta 2010, ki ga je usklajeval Odbor evropskih bančnih nadzornikov v sodelovanju z ECB in madžarskim organom za finančni nadzor. Test izjemnih situacij je bil osredotočen na kapitalsko ustreznost, likvidnostna tveganja pa niso bila neposredno preverjena za izjemne situacije. Glede na rezultate testa, opravljenega na podlagi konsolidiranih podatkov na dan 31. decembra 2009, se je za banko FHB priporočalo oblikovanje varnostnih rezerv kapitala prvega reda v višini [več kot 50] (12) milijonov EUR pri 6-odstotnem pragu količnika ustreznosti kapitala prvega reda.
(34)
Z Zakonom CX o dopolnitvi nekaterih zakonov, ki urejajo gospodarstvo in finance, iz leta 2010 (v nadaljnjem besedilu: Zakon CX iz leta 2010), ki je začel veljati 21. avgusta 2010, je Madžarska dopolnila Zakon CIV o stabilnosti sistema finančnega posredovanja iz leta 2008 (v nadaljnjem besedilu: zakon o stabilizaciji). Z zakonom CX iz leta 2010 je bila za nazaj ustvarjena pravna podlaga za zahtevek Madžarske zoper banko FHB za obresti v zvezi z dokapitalizacijo, čeprav Madžarska v trenutku skupščine delničarjev banke, na kateri se je odločalo o plačilu dividend, več ni bila njena delničarka.
(35)
28. oktobra 2010 sta Madžarska in banka FHB podpisali sporazum, po katerem se je banka FHB zavezala tej plačati obresti v višini 890 milijonov HUF za dokapitalizacijo in zamudne obresti v višini 11 726 786 HUF.
(36)
Vrednost obresti je bila domnevno določena na podlagi pogojev sheme likvidnosti. Madžarski organi so trdili, da so bila sredstva za dokapitalizacijo zagotovljena iz istega vira kot za likvidnostno podporo v obliki posojila in da bi zato morale biti obresti za dokapitalizacijo in likvidnostno podporo enake. S kapitalom je banka FHB lahko začela razpolagati 6. maja 2009, poplačan pa je bil 19. februarja 2010. Obrestovan je bil po isti obrestni meri kot za posojilo v višini okoli 400 milijonov EUR. Po informacijah, ki jih je sporočila Madžarska, je bila povprečna izračunana obrestna mera med 3,79 % in 4,08 % mesečno, medtem ko so se dejanske obresti obračunale tedensko. Po informacijah, ki so jih sporočili madžarski organi, je bila skupna vsota obresti v višini vrednosti 890 milijonov HUF plačana ob koncu leta 2010.
(37)
Zamudne obresti so bile zaračunane v skladu z referenčno obrestno mero za Madžarsko v višini 5,97 %, kot jo je objavila Komisija (13), povečano za 100 bazičnih točk. Zamudne obresti so bile izračunane za obdobje med 21. avgustom 2010, ko je začel veljati dopolnjeni zakon o stabilizaciji, in 28. oktobrom 2010, ko je bil podpisan omenjeni sporazum.
(38)
15. decembra 2011 sta Madžarska in banka FHB sklenili nov sporazum, po katerem se je ta zavezala državi plačati skupaj 10,49 % skupnega zneska dokapitalizacije (to pomeni, da je skupni znesek plačila 2 491 742 522 HUF). Po tem novem sporazumu se je banka FHB tako zavezala državi do 31. decembra 2011 plačati dodatni znesek v višini 1 601 742 552 HUF, izračunan tako, da se od skupnega zneska obresti v višini 890 milijonov HUF, omenjenega v uvodni izjavi 36 zgoraj, odštejejo obresti, ki so že bile plačane 28. oktobra 2010.
IV. NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
(39)
30. septembra 2010 je Madžarska predložila posodobljen načrt prestrukturiranja banke FHB Komisiji. Dodatne informacije o načrtu prestrukturiranja so bile Komisiji predložene z dopisom z dne 3. oktobra 2011. Glavni vidiki načrta prestrukturiranja so že opisani v odločitvi Komisije o začetku postopka. Dodatni elementi so bili predloženi 3. oktobra 2011 in so opisani v oddelkih 4.1 do 4.3.
4.1 SPOSOBNOST PREŽIVETJA
(40)
Leta 2010 sta bila mednarodno in domače gospodarsko okolje precej težka, čeprav se je že kazalo izboljšanje. Leta 2010 je donosnost madžarskega bančnega sektorja močno zaostajala za letom pred tem. Z Zakonom XC iz leta 2010, ki je začel veljati 13. avgusta 2010, je madžarska vlada uvedla posebni davek na finančne ustanove, prek katerega je zbrala skupno 187 milijard HUF, ki so ga večinoma plačale posojilne institucije.
(41)
Povpraševanje prebivalstva po posojilih se je med letom 2010 zelo zmanjšalo, hkrati pa je ponudba oslabela zaradi neugodnih sprememb regulativnega okolja in tržnih razmer. Posojanje podjetjem, gledano na sektor v celoti, je ravno tako trpelo, čeprav so nekatere banke, vključno z banko FHB, razširile svoje poslovanje s podjetji.
(42)
Najpomembnejša dogodka v zvezi s poslovanjem in finančnimi rezultati banke FHB sta bila njen prevzem Allianz Commercial Bank Ltd (v nadaljnjem besedilu: banka Allianz) in sklenitev dolgoročnega sporazuma o strateškem sodelovanju med Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: zavarovalnica Allianz Madžarska) in banko FHB. Prevzem je bil zaključen 30. septembra 2010. Hkrati je banka FHB sprožila projekt povezovanja za združitev banke Allianz in banke FHB Commercial Bank ter za racionalizacijo in optimizacijo poslovanja celotne skupine (mreže podružnic, distribucijskih kanalov, portfelja izdelkov, dejavnosti informacijske tehnologije, organizacijske strukture in človeških virov itd.).
(43)
Prevzem je imel pozitiven učinek na neto dobiček skupine FHB leta 2010, saj so enkratne postavke v zvezi s prevzemom izravnale negativni učinek posebnega davka na banke, izgube na portfelju posojil in rast stroška financiranja. Skupni dobiček banke FHB je leta 2010 bil 11,2 milijarde HUF, kar je 58,9 % več kot leta 2009.
(44)
S prevzemom banke Allianz se je bistveno povečalo število računov prebivalstva in podjetij pri banki FHB, in sicer z […] decembra 2009 na […] decembra 2010 (+[…] %). Vendar pa se zaradi velikega števila mirujočih računov znesek depozitov ni povečal temu sorazmerno, ampak se je povečal z […] milijard HUF decembra 2009 na […] milijard HUF decembra 2010 (+[…] %). Tržni delež banke FHB se je na trgu depozitov prebivalstva povečal z […] % na […] %, na trgu depozitov podjetij pa z […] % na […] %. S prevzemom banke Allianz se zato poveča delež depozitov v kolaču financiranja banke FHB in zmanjša znesek hipotekarnih obveznic z […] milijard HUF leta 2010 na […] milijard HUF leta 2011.
(45)
Banka FHB je napovedala, da na podlagi ocenjene konsolidirane bilance in izkaza poslovnega izida za leto 2011 pričakuje, da bo njen KKU decembra 2011 okoli […] %. Ta napoved upošteva dodatno plačilo Madžarski v zvezi z dokapitalizacijo iz marca 2009, ki je bilo izvedeno po sporazumu z Madžarsko 15. decembra 2011.
4.2 PORAZDELITEV BREMENA
(46)
Za dokapitalizacijo v višini 30 milijard HUF je banka FHB oktobra 2010 plačala obresti v višini 890 milijonov HUF. Obrestovana je bila po isti obrestni meri kot za posojilo v višini 120 milijard HUF, oziroma po povprečni obrestni meri med 3,79 % in 4,08 % mesečno.
(47)
Po novem sporazumu, ki sta ga 15. decembra 2011 podpisali banka FHB in Madžarska, se je ta zavezala državi plačati skupne obresti v višini 2 491 742 552 HUF, kar je enako 10,49 % zneska dokapitalizacije, kot sta se banka in država s sporazumom tudi prvotno dogovorili.
4.3 UKREPI ZA OMEJITEV IZKRIVLJANJA KONKURENCE
(48)
V dodatnih informacijah, sporočenih oktobra 2011, izkrivljanje konkurence ni izrecno obravnavano, razen poudarka, da sta tržna deleža banke FHB pri depozitih prebivalstva ([med 0,7 % in 1,3 %], stanje na dan 31. december 2010 in [med 0,65 % in 1,3 %], stanje na dan 30. junij 2011) in depozitih podjetij ([med 0,4 % in 0,95 %], stanje na dan 31. december 2010 in [med 1 % in 1,35 %], stanje na dan 30. junij 2011) kljub nakupu banke Allianz še vedno omejena.
V. RAZLOGI, KI UPRAVIČUJEJO ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA
(49)
Komisija je začela formalni postopek preiskave, ker je menila, da glavne predpostavke, na katerih slonita načrt prestrukturiranja in napoved poslovnega rezultata banke FHB, niso bile zadosti utemeljene in niso upoštevale, da je banka FHB pred tem kupila banko Allianz. Poleg tega je Komisija izrazila dvom o dolgoročni sposobnosti preživetja banke FHB, glede na njeno visoko izpostavljenost do medbančnih virov financiranja in trga nepremičnin na Madžarskem.
(50)
Glede na nizke obresti za dokapitalizacijski kapital, plačane državi oktobra 2010 (ki ustrezajo povprečni obrestni meri med 3,79 % in 4,08 %, kot je ta določena s shemo likvidnosti), je Komisija ob tem izrazila dvom tudi o zadostnosti prispevka lastnih sredstev banke k njenim naporom za prestrukturiranje. Nakup banke Allianz, ki ga je izvedla banka FHB, in sporazum banke z zavarovalnico Allianz Madžarska je vzbudil dvom tudi o tem, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno.
(51)
Nazadnje je Komisija menila tudi, da madžarski organi niso dokazali, da so bili sprejeti zadostni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence na trgu zaradi državne pomoči, ki jo je prejela FHB, zlasti ob upoštevanju njene strategije širjenja, nedavnega prevzema banke Allianz in dejstva, da so bile obresti, plačane državi za dokapitalizacijo, nezadostne.
VI. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(52)
Komisija je 18. julija 2011 prejela pripombe Združenja madžarskih hipotekarnih bank (v nadaljnjem besedilu: združenje). Združenje se je v svojih pripombah sklicevalo na obseg krize, ki je prizadela madžarsko gospodarstvo in bančni sektor v letih 2008-2009, in izpostavilo, da je bila izvedba dokapitalizacije banke FHB posledica težkega makroekonomskega okolja zaradi krize. Poseg države v korist banke FHB je bil usmerjen k reševanju resnega tveganja za madžarski sektor hipotekarnih posojil in trg hipotekarnih obveznic. Namreč, zaradi ranljivosti za tečajna nihanja, krepitve tečaja švicarskega franka glede na madžarski forint, zniževanja dohodkov potrošnikov in dviga nezaposlenosti se je kakovost knjigovodskih vrednosti hipotekarnih posojil hitro zelo poslabšala, število „slabih kreditov“ se je povečalo, zmožnosti financiranja bank pa upadle. To je še zlasti veljalo za banko FHB, ki se financira na kapitalskem trgu.
VII. PRIPOMBE DRŽAVE ČLANICE
(53)
Komisija je 2. marca 2011 prejela pripombe madžarskih organov, ki jih je banka FHB z dopisom z dne 11. julija 2011 dopolnila s svojimi pripombami.
7.1 SPOSOBNOST PREŽIVETJA
(54)
V odgovor na dvom Komisije o točnosti predpostavk, na katerih sloni načrt prestrukturiranja banke, madžarski organi trdijo, da finančne napovedi temeljijo na predpostavkah zunanjih strokovnjakov in so skladne z informacijami, ki so jim bile na voljo ob njihovi pripravi. Z vidika zdravja se ne razlikujejo od drugih finančnih načrtov ali napovedi, ki jih je pripravila banka FHB.
(55)
Po navedbah madžarskih organov je zagotovljena dolgoročna sposobnost preživetja banke FHB, kar je dokazano z njenim uspehom pri zbiranju sredstev na denarnih in kapitalskih trgih: leta 2009 je banka FHB izdala hipotekarne menice in obveznice v višini več kot 60 milijard HUF, zasebni vlagatelji pa so ji posodili skupaj […].
(56)
Poleg tega madžarski organi trdijo, da podatki v zvezi z depozitnimi računi prebivalstva kažejo, da se je na segmentu depozitov prebivalstva delež banke FHB povečal z […] % na […] % leta 2009, napoved za konec leta 2010 pa je […] %. Tudi število računov prebivalstva in velikost portfelja takih računov se stalno in dinamično povečujeta kljub napovedi tržnega upada. Zato banka in madžarski organi menijo, da napovedi gibanj depozitov in računov prebivalstva niso preveč optimistične.
(57)
Glede likvidnostnega stanja banke FHB je tega mogoče šteti za vzdržno trdnega, med drugim zato, ker mora banka doseči likvidnostne zahteve, ki jih predpišejo agencije za ocenjevanje kreditne sposobnosti. Likvidnost banke je bila trdna tudi v najtežjih obdobjih krize, kar je potrjeno z dopisom guvernerja madžarske centralne banke z dne 19. marca 2009 madžarskemu ministru za finance.
(58)
Nazadnje pa je kakovost premoženja banke v krizi oslabela bolj zaradi makroekonomske situacije Madžarske, upada dohodka na gospodinjstvo, padajoče stopnje zaposlenosti in rasti nezaposlenosti kot pa zaradi trenda rasti vrednosti švicarskega franka glede na madžarski forint. Čeprav je banka FHB sprožila številne sheme, s katerimi naj bi rešila dolžnike v težavah, se bo kakovost portfelja posojil trajno izboljšala zlasti prek gospodarske rasti in izboljšanih kazalnikov gospodarstva. Ekonomske napovedi madžarske centralne banke in vlade za leto 2011 napovedujejo rast bruto domačega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: BDP), postopno izboljšanje zaposlenosti in manjšo stopnjo nezaposlenosti, kar bo verjetno bistveno vplivalo tudi na portfelj posojil banke FHB.
7.2 PORAZDELITEV BREMENA
(59)
Pripomba madžarskih organov je, da je banka FHB sklenila sporazume z banko Allianz in zavarovalnico Allianz Madžarska po tem, ko je 19. oktobra 2010 že v celoti poplačala državo za celotno izdano vrednost delnic in odplačala vrednost delnic, izdanih za dokapitalizacijo. Banka FHB je sklenila sporazume s podjetjem Allianz junija in julija 2010, prevzem pa je bil izveden septembra 2010. V tistem trenutku banka FHB v svojih bilancah ni več imela sredstev države. Zato ni možno, da je banka FHB financirala prevzem z dokapitalizacijo, poplačano februarja 2010. Pripravljalne analize in pogovori med FHB in podjetjem Allianz so se začeli šele, ko je bilo državno posojilo že poplačano. Poleg tega je bila nakupna cena, ki jo je banka FHB plačala banki Allianz (ob upoštevanju vrednosti lastnih delnic), okoli 3,3 milijarde HUF, medtem ko je bilo stanje lastniškega kapitala banke Allianz na dan 30. septembra 2010 blizu 14 milijard HUF. Banka FHB zato za prevzem banke Allianz ni potrebovala dodatnega kapitala in posel ni zmanjšal njenega lastniškega kapitala.
(60)
Poleg tega je to, da je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno, izkazano z dejstvom, da je KKU banke FHB, ki je leta 2008 bil 11,3 %, dosegel ciljno 12-odstotno vrednost, ki jo je Komisija odobrila v okviru sheme jamstev in kapitala, šele po dokapitalizaciji.
(61)
Madžarski organi ugotavljajo tudi, da banka FHB ni izplačala dividend nekaj let zapored in da je odkupila nazaj le manjši delež svojih delnic glede na celotno vrednost lastniškega kapitala delničarjev. Skladno z omenjenim je ustrezna porazdelitev bremena zagotovljena zaradi nizkega zneska sredstev, ki so bila v preteklih letih vrnjena lastnikom in delničarjem.
7.3 UKREPI ZA OMEJITEV IZKRIVLJANJA KONKURENCE
(62)
Poleg ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence, ki jih omenja Komisija v svoji odločitvi, madžarski organi opozarjajo na dodatne ukrepe v zvezi s shemo jamstev in dokapitalizacije ter sporazumom o dokapitalizaciji med banko FHB in Madžarsko:
-
država je upravičena do posebnega veta na plačilo dividend in prevzeme (14) ter
-
banka mora izvajati določene omejitve glede plač, nagrajevanja in ugodnosti za vodstvene delavce do prenehanja deleža Madžarske (15).
(63)
Madžarski organi po njihovi razlagi pravil o državni pomoči ugotavljajo, da so omenjeni ukrepi v zvezi z ravnanjem in drugi ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence zavezujoči za banko FHB, oziroma so to bili, dokler je bila država delničarka banke.
(64)
Poleg zgoraj omenjenih ukrepov je banka FHB sprejela še dodatne zaveze, in sicer v točki 3.8 sporazuma o dokapitalizaciji, s katero je določeno, da je dokapitalizacijo treba nameniti za naslednje cilje:
-
da banka FHB izvede dokapitalizacijo banke FHB Commercial Bank,
-
da dokapitalizacija prispeva k stabilizaciji madžarskega trga hipotekarnih menic in posojil in se z njo financira razvoj posojilne dejavnosti za prebivalstvo ter mala in srednje velika podjetja,
-
da se z dokapitalizacijo izboljša stabilnost banke FHB in okrepi njena dejavna prisotnost na kapitalskem trgu, kar bo prispevalo k obnovi zaupanja naložbenikov,
-
da banka FHB sodeluje pri konsolidaciji tržnih segmentov, omenjenih zgoraj,
-
da banka FHB optimira svojo strukturo financiranja (strukturo pasive),
-
da banka FHB razširi svoj komplet orodij za boj zoper skrajne učinke makro (tečajnega) tveganja na strani kapitala.
(65)
Nasprotno od dvoma, ki ga je izrazila Komisija, dokapitalizacija banke FHB ni bila namenjena izkrivljanju konkurence prek širitve poslovanja banke FHB Commercial Bank. Dokapitalizacija te banke je bila zaveza, sprejeta s sporazumom o dokapitalizaciji. Osnovna dejavnost banke FHB Commercial Bank, ki je bila tudi podprta z dokapitalizacijo v višini 25 milijard HUF, financirano iz države dokapitalizacije, se ni spremenila. Portfelj posojil podjetjem kaže stalno rast, vendar pa njena stopnja ni večja od prejšnje.
(66)
Po mnenju madžarskih organov navedeno razkriva, da prenagljeno mnenje Komisije o ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence in njena trditev, da so „omenjeni ukrepi zelo omejeni“, nista utemeljena. Zato vztrajajo pri trditvi, da je sporazum o dokapitalizaciji ustrezal merilom, določenim z zakonom o stabilizaciji in zadevnimi sporočili Komisije.
VIII. OCENA POMOČI
8.1 OBSTOJ POMOČI
(67)
Komisija je v svoji odločitvi o začetku postopka z dne 24. januarja 2011 že ugotovila, da dokapitalizacija in likvidnostna podpora v obliki posojila za banko FHB pomenita državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe (16). Niti Madžarska niti banka FHB nista podali argumentov, ki bi vzbudili dvome o tej ugotovitvi.
8.2 ZAKONITOST POMOČI
(68)
Komisija je v svoji odločitvi o začetku postopka z dne 24. januarja 2011 že navedla, da dokapitalizacija v korist banke FHB ni bila v skladu s pogoji sheme jamstev in dokapitalizacije. Dokapitalizacija ni upoštevala zlasti zahtev, ki jih je treba uporabiti, ko dokapitalizacija preseže 2 % TPA prejemnika. Ukrep bi bilo zato treba priglasiti Komisiji ločeno v skladu s pogoji sheme jamstev in dokapitalizacije in členom 108(3) Pogodbe.
(69)
Posledično je Madžarska nezakonito in ob kršitvi člena 108(3) Pogodbe izvedla pomoč v obliki dokapitalizacije v korist banke FHB.
8.3 KOLIČINSKA OPREDELITEV ZNESKA POMOČI
(70)
Glede na ozadje prestrukturiranja banke FHB je treba upoštevati vse ukrepe, ki so bili zanjo odobreni. Zato je za oceno skladnosti treba upoštevati dokapitalizacijo v višini 30 milijard HUF in likvidnostno posojilo v višini 120 milijard HUF.
8.4 ZDRUŽLJIVOST POMOČI
8.4.1 Pravna podlaga
(71)
Kot je že navedeno v odločitvi Komisije z dne 24. januarja 2011, Komisija glede na posebne okoliščine na finančnih trgih meni, da se omenjeni ukrepi lahko presojajo z uporabo člena 107(3)(b) Pogodbe, v katerem je navedeno: „Kot združljivo z notranjim trgom se lahko šteje naslednje: […] pomoč […] za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. Ker Komisija s tem sklepom presoja pomoč, ki jo je prejela banka FHB in njen načrt prestrukturiranja, zato meni, da je primerno, da svojo oceno poda na podlagi sporočil o uporabi pravil o državni pomoči v finančnem sektorju v krizi (17). Ta bo glede ocene načrta prestrukturiranja banke temeljila zlasti na sporočilu o prestrukturiranju (18).
8.4.2 Skladnost načrta prestrukturiranja
8.4.2.1 Ponovna vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja podjetja
(72)
Komisija v svoji odločitvi o začetku postopka (19) dvomi o zanesljivosti predpostavk, ki jih je v svojih finančnih napovedih uporabila banka FHB. Komisija je ugotovila, da z načrtom prestrukturiranja, ki ga je predložila banka FHB septembra 2010, niso pojasnjeni razlogi za pravilnost uporabljenih predpostavk. Poleg tega, ker se za finančne napovedi zdi, da ne upoštevajo posledice nakupa banke Allianz in sporazuma z zavarovalnico Allianz Madžarska, Komisija ni mogla šteti predstavljenih napovedi za veljavne. Komisija je izrazila dvom tudi o predpostavkah banke, ki slonijo na močni rasti depozitov.
(73)
Poleg tega je bila Komisija zaskrbljena glede dolgoročne sposobnosti preživetja banke v zvezi z njenim poslovnim modelom, ki ga je ocenila za ranljivega za likvidnostne krize zaradi močnega opiranja na medbančne vire financiranja in majhen delež depozitov. Komisija je menila, da v načrtu prestrukturiranja banke, predloženim septembra 2010, niso podane zadostne podrobnosti o vzdržnosti njenega dolgoročnega financiranja, medtem ko izpostavlja vidik kapitala.
(74)
Na podlagi dodatnih informacij o načrtu prestrukturiranja banke, predloženih oktobra 2011, Komisija ugotavlja, da so finančne napovedi, zajete v načrtu prestrukturiranja iz septembra 2010, pripravljene na podlagi trdnih in zanesljivih predpostavk. Posodobljene informacije, vključno z nakupom banke Allianz, kažejo porast depozitov prebivalstva in podjetij pri banki, ki izvira iz računov, pridobljenih od banke Allianz. Ta prevzem podpira predpostavke o rasti depozitov.
(75)
Komisija odobrava tudi dejstvo, da rast depozitov prispeva k razpršitvi virov financiranja banke, zmanjšanju relativne uteži hipotekarnih obveznic v njenem kolaču financiranja in zmanjšanju njene odvisnosti od medbančnih virov financiranja. Na podlagi sporočenih informacij se je delež medbančnega financiranja (tj. vsota izdanih obveznic, depozitov bank in dela hipotekarnih obveznic, ki se ne uporablja za refinanciranje posojil), izražen kot odstotek skupne pasive banke, zmanjšal s [35 %-30 %] na dan 31. decembra 2009 na [30 %-25 %] na dan 31. decembra 2010. Rezultat tega uravnoteženja kolača financiranja banke v korist depozitov je, da se je njen povprečni strošek financiranja (izračunan kot vsota izdatkov za obresti na skupno pasivo) izboljšal s [7-6,5] bazičnih točk na dan 31. decembra 2009 na [6-5,5] bazičnih točk na dan 31. decembra 2010. Tudi donosnost sredstev se je izboljšala z [0,90 %-1 %] v letu 2009 na [1,05 %-1,10 %] v letu 2010. Ta pozitiven trend se je potrdil v napovedi banke, ki za donosnost sredstev leta 2014 napoveduje, da se bo ta stabilizirala pri [1,05 %-1,2 %] po osnovnem scenariju in [0,9 %-1,05 %] po scenariju izjemnih situacij. V letu 2014 naj bi donosnost kapitala bila [11 %-13 %] po osnovnem scenariju in [10 %-12 %] po scenariju izjemnih situacij.
(76)
Komisija je v svoji odločitvi o začetku postopku izrazila tudi skrb glede zadostnosti ukrepov, ki so jih v tistem trenutku izvajali madžarski organi v zvezi z izpostavljenostjo banke FHB madžarskemu trg nepremičnin in neugodnim tečajnim gibanjem. Na podlagi informacij, ki jih je Madžarska predložila 9. decembra 2011, pa Komisija pozdravlja dejstvo, da je banka FHB sprejela potrebne ukrepe, da bistveno zmanjša svojo udeležbo na trgu hipotekarnih obveznic (20). Banka je znatno povečala tudi svoj delež posojil prebivalstvu s [3 %-5 %] leta 2009 na [9 %-11 %] leta 2011. Komisija ugotavlja tudi, da je „posel z banko Allianz“ (21) bistveno prispeval k tem pozitivnim trendom. Glede izpostavljenosti banke neugodnemu tečajnemu gibanju pa se njena zaveza, da bo razširila svoj komplet orodij za boj zoper skrajne učinke tečajnega tveganja na kapitalski strani, lahko sprejme za primerno, da razblini dvom Komisije (22), ker banki omogoča odpraviti ali zavarovati svoje tečajno tveganje, ki izhaja iz poslovanja v tujih valutah.
(77)
Komisija zato meni, da so v posodobljenem načrtu prestrukturiranja, ob upoštevanju posla z banko Allianz, utemeljene konkretne ciljne ravni finančnih napovedi banke FHB in da načrt prispeva k ponovni vzpostavitvi njene dolgoročne sposobnosti preživetja.
8.4.2.2 Lastni prispevek banke (porazdelitev bremena)
(78)
Komisija pozdravlja dejstvo, da je bil znesek dokapitalizacije že v celoti poplačan državi 19. februarja 2010, tj. v manj kot enem letu, in da je banka poplačala znesek pomoči iz lastnih sredstev. Banka je uporabila svoja sredstva tudi za poplačilo štirih obrokov srednjeročnega državnega posojila, zapadlih v plačilo 11. februarja 2011, 11. maja 2011, 11. avgusta 2011 in 11. novembra 2011.
8.4.2.3. Omejitev stroškov prestrukturiranja, obresti
(79)
Komisija odobrava predčasno poplačilo države za znesek dokapitalizacije. Poleg tega prevzem banke Allianz izboljša likvidnostni profil banke FHB prek večjega zneska depozitov prebivalstva in gospodarstva. Omenjeni prevzem je zato pomemben vidik poslovnega načrta banke in prispeva k njeni dolgoročni donosnosti. Zato pomoč, odobreno banki FHB, ne gre šteti, da je bila uporabljena za razvoj njenega poslovanja v okviru novih dejavnosti, saj sta banki Allianz in FHB prisotni na istem trgu poslovanja s prebivalstvom in gospodarstvom. Zaradi tega Komisija šteje, da je ukrep, ki ga predstavlja prevzem banke Allianz, ki ga je izvedla banka FHB, ustrezen za ohranjanje njene dolgoročne sposobnosti preživetja.
(80)
Komisija ugotavlja tudi, da informacije, ki so jih sporočili madžarski organi, odpravljajo dvom, ki ga je Komisija v svoji odločitvi o začetku postopka z dne 2. januarja 2011 izrazila o tem, ali je bil prevzem banke Allianz v veliki meri izveden na stroške države. Prevzem banke Allianz je bil zaključen 30. septembra 2010, po poplačilu dokapitalizacije državi 19. februarja 2010. Glede neporavnanih zneskov posojila, Komisija pozdravlja dejstvo, da je banka februarja 2011 (23) že plačala štiri obroke posojila. Ocena Komisije se ne spremeni ob upoštevanju „manjkajočih“ obresti za dokapitalizacijo, tj. zneska, ki ga banka FHB prvotno ni plačala, ker je bil plačani znesek okoli 1,6 milijarde HUF (uvodna izjava 40), cena, plačana za banko Allianz pa je bila 3,3 milijarde HUF (uvodna izjava 60).
(81)
Glede obresti za ukrepe pomoči Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da sta banka FHB in madžarska vlada dne 15. decembra 2011 sklenili sporazum, po katerem se je ta zavezala državi plačati dodatne obresti v višini 1,6 milijarde HUF. Poleg plačila 890 milijonov HUF, izvedenega oktobra 2010, je skupni znesek plačila Madžarski za dokapitalizacijo banke FHB enak obrestni meri v višini 10,49 % in je skladen s pogoji, določenimi s shemo jamstev in dokapitalizacije.
(82)
Komisija pozdravlja dejstvo, da je banka poplačala državo za dokapitalizacijo v manj kot enem letu (to pomeni, da je bila banka dokapitalizirana 23. marca 2009, država pa poplačana 19. februarja 2010).
(83)
Srednjeročno posojilo, ki ga je prejela banka na podlagi sheme likvidnosti, se v skladu s pogoji, določenimi s shemo likvidnosti, obrestuje po obrestni meri, izračunani po formuli: (i) posebna pravica črpanja MDS (v nadaljnjem besedilu: PPČ) + 345 bazičnih točk ali (ii) 12-mesečna medbančna obrestna mera (v nadaljnjem besedilu: MOM) + 100 bazičnih točk + 123,5 bazičnih točk (kar ustreza povprečni obrestni meri med 3,79 % in 4,08 % mesečno), katera koli od njiju je večja.
(84)
S sporazumom o posojilu je v zvezi s poplačilom srednjeročnega državnega posojila določeno […], z začetkom 11. februarja 2011. Po informacijah, ki so jih predložili madžarski organi, je banka FHB plačala štiri obroke posojila, zapadle 11. februarja 2011, 11. maja 2011, 11. avgusta 2011 in 11. novembra 2011. Komisija pozdravlja dejstvo, da je banka FHB do zdaj redno in točno poravnala svoje plačilne obveznosti v zvezi s srednjeročnim posojilom. Komisija nima razloga za dvom, da bo posojilo do dospelosti poplačano v celoti in pravočasno.
(85)
Tej oceni pritrjuje dobro poslovanje banke FHB kljub težavam v madžarskem bančnem sektorju in njen razmeroma visok količnik osnovnega kapitala prvega reda (12 % na dan 31. decembra 2008, ki se je po dokapitalizaciji leta 2009 povečal na 16,9 % in je po poplačilu državnega kapitala še vedno visokih 10,5 %). Kapitalska zahteva za madžarske banke je bila v tistem trenutku 8 %. Za razliko od nekaterih drugih bank v enakem položaju, je bila banka FHB sposobna ohraniti svojo trdno kapitalsko stanje (KKU je marca 2009, po poplačilu države za dokapitalizacijo, znašal 10,5 %). Poleg tega je Moody's zadržal oceno njene kreditne sposobnosti na Baa3, kar je še vedno v naložbenem razredu.
(86)
Glede na omenjena dejstva je Komisija prepričana, da je imela banka FHB le začasne težave, ki niso bile temeljne narave. Zato meni, da so bile obresti, ki jih je plačala banka, ustrezne in sorazmerne obrestim, ki jih mora plačati v osnovi zdrava banka.
(87)
Glede na dejstvo, da sposobnosti preživetja banke niso ogrozile tekoče težave Madžarske, Komisija ne bo zahtevala, da se državi plačajo dodatne obresti.
(88)
Poleg tega so bile obresti, ki jih je banka za srednjeročno posojilo plačala državi (glej uvodno izjavo 84), skladne s pogoji, določenimi s shemo likvidnosti. Zato Komisija meni, da so obresti za oba ukrepa pomoči ustrezne.
(89)
Komisija odobrava dejstvo, da banka za leti 2009 in 2010 ni izplačala dividend na svoje navadne delnice. Banka FHB je glede plač, nagrajevanja in ugodnosti za vodstvene delavce uvedla določene omejitve do prenehanja deleža Madžarske.
(90)
Komisija zato meni, da je z načrtom prestrukturiranja zagotovljen ustrezen lastni prispevek banke, njenih delničarjev in uprave k stroškom prestrukturiranja.
8.4.2.3 Ukrepi za odpravo izkrivljanja konkurence
(91)
Komisija ugotavlja, da so ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence, zajeti v načrtu prestrukturiranja banke, omejeni. Prvič, strukturni ukrepi se ne izvajajo. Drugič, ukrepi v zvezi z ravnanjem iz načrta prestrukturiranja veljajo le, dokler banka uživa koristi iz naslova državne dokapitalizacije. Tretjič, Komisija pozdravlja dejstvo, da je banka FHB do zdaj redno in točno poravnala svoje plačilne obveznosti glede srednjeročnega posojila. Komisija nima razloga za dvom v sposobnost banke, da posojilo do dospelosti v celoti in pravočasno poplača. Četrtič, tržni položaj banke FHB se od prevzema banke Allianz ni bistveno spremenil (tržni delež pred prevzemom [3 %-3,3 %] in [3,4 %-3,6 %] po prevzemu), kar utrjuje zaupanje Komisije, da je njegov učinek na izkrivljanje konkurence omejen.
(92)
Ukrepi v zvezi z ravnanjem so omejeni na naslednje:
-
Banka ne bo sledila agresivni poslovni strategiji.
-
Banka ne sme investirati v nove poslovne dejavnosti, razen če te naložbe niso bile odobrene pred podpisom sporazuma o dokapitalizaciji.
-
Banka bi se morala izogibati trženju obstoja državne pomoči.
(93)
Komisija meni, da se drugi ukrepi v zvezi z ravnanjem, ki so povezani z dokapitalizacijo in ki so jih omenili madžarski organi v svojem odgovoru na odločitev o začetku postopka z dne 27. januarja 2011, ne morejo šteti za ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence, ki jo je povzročila pomoč.
(94)
Vendar ob upoštevanju omejene velikosti banke FHB na trgih poslovanja s prebivalstvom in gospodarstvom na Madžarskem (tržni delež [0,9 %-1,08 %] na trgu depozitov prebivalstva in tržni delež [0,5 %-0,9 %] na trgu depozitov podjetij) ter glede na to, da je banka poplačala državna dokapitalizacijska sredstva v manj kot letu od njihove dodelitve, Komisija meni, da je izkrivljanje konkurence omejeno. Poleg tega, glede na dejstvo, da je banka že odplačala štiri obroke srednjeročnega državnega posojila na podlagi sheme likvidnosti, Komisija nima razloga za dvom v banko, da bo ta v celoti in pravočasno poplačala posojilo.
(95)
Poleg tega so obresti, plačane državi, skladne s shemo jamstev in dokapitalizacije in zato ustrezne, kakor se to zahteva v skladu s točko 34 sporočila o prestrukturiranju.
SKLEPNE UGOTOVITVE
(96)
Na podlagi informacij, ki so jih sporočili madžarski organi, in posodobljenega načrta prestrukturiranja banke FHB, kot je določen v oddelku IV tega sklepa, Komisija ugotavlja, da sta podporna ukrepa, izvedena v obliki posojila za likvidnostno podporo in dokapitalizacije, v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe združljiva z notranjim trgom in izpolnjujeta zahteve sporočila o prestrukturiranju v zvezi z dolgoročno sposobnostjo preživetja, porazdelitvijo bremena in ukrepi za zmanjšanje izkrivljanja konkurence.
(97)
Madžarska se je izjemoma strinjala, da se ta sklep sprejme v angleškem jeziku kot edinem verodostojnem jeziku -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Ukrepa, ki zajemata srednjeročno državno posojilo v višini 120 milijard HUF (okoli 410 milijonov EUR), odobreno 25. marca 2009, z datumom zapadlosti dne 11. novembra 2012 in dokapitalizacijo v višini 30 milijard HUF (okoli 100 milijonov EUR) v obliki izdaje prednostnih delnic z udeležbo v posebnih dividendah in ene delnice z glasovalno pravico, odobreno 31. marca 2009, ki ju je Madžarska izvedla v korist banke FHB Jelzálogbank Nyrt, sta v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije združljiva z notranjim trgom.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.
V Bruslju, 22. februarja 2012