NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1043/2011
ze dne 19. října 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 26. ledna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nebo („dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele dotčených zemí, dovozce, uživatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčených zemích se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčených zemích požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010, jak je stanoveno v oznámení o zahájení řízení. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděly čtyři indické společnosti, z nichž jedna nevykázala žádný prodej do Unie, a tři skupiny společností z ČLR. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících společností nebo skupin společností nebyl výběr vzorků v případě Indie ani ČLR považován za nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorky nebudou vybrány.
(5)
Následně jedna skupina společností z ČLR v rané fázi od další spolupráce při šetření odstoupila. Jedna z indických společností odmítla umožnit Komisi přístup do svého výrobního zařízení za účelem inspekce na místě. V důsledku toho byla tato společnost na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení považována za nespolupracující a byla informována o možných důsledcích tohoto přístupu.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcům a orgánům ČLR ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Jedna čínská skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebo případně, pokud by nebylo přiznáno, o individuální zacházení, zatímco jiná skupina společností požádala pouze o individuální zacházení.
(7)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpověděly tři společnosti v Indii, dvě skupiny společností v ČLR a žadatel. Druhý výrobce v Unii nespolupracoval. Na dotazník rovněž odpověděli tři uživatelé a osm dovozců, přičemž inspekce byla provedena u všech uživatelů a čtyř dovozců.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Oxaquim S.A. (Španělsko)
b)
Uživatelé
-
OMG Kokkola (Finsko)
-
P.A.G. Srl (Itálie)
-
třetí uživatel požádal o zachování anonymity
c)
Dovozci
-
Brenntag BV (Nizozemsko)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polsko)
-
Norkem Limited (Spojené království)
-
Geratech Marketing (Belgie)
d)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd a Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (dále jen „skupina Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd a Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (dále jen „skupina Shanxi Reliance“)
1.3 Období šetření
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týká období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčený výrobek je kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR. Existují dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, a nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(11)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2. Obdobný výrobek
(12)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR má v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(13)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Předběžná poznámka
(14)
Během inspekce na místě v Indii jedna společnost neposkytla požadované informace buď včas, nebo v požadovaném formátu. V důsledku toho Komise nemohla ověřit informace poskytnuté jako reakci na antidumpingový dotazník. Tato společnost byla písemně informována o možnosti, že nebude považována za spolupracující společnost a že může dojít k tomu, že budou učiněny závěry na základě skutečností, které jsou k dispozici. Ve své odpovědi se společnost odvolala na polehčující okolnosti, které však nebyly takového rázu, aby vedly k jinému závěru. V důsledku toho byl na tuto společnost použit článek 18 a byla provedena zjištění na základě dostupných skutečností. V souladu s těmito skutečnostmi se má za to, že při současném šetření s Komisí spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce z Indie.
3.1.2 Běžná hodnota
(15)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní. Vzhledem k tomu, že tento prodej představoval více než 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie, dospělo se k závěru, že celkový prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(16)
Komise následně přezkoumala, zda lze prodej tohoto vyvážejícího výrobce na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje na domácím trhu nezávislým odběratelům na celkovém prodeji obdobného výrobku.
(17)
V případě, že ziskový prodej činí nejméně 80 % veškerého prodeje, vypočte se běžná hodnota na základě veškerého prodeje včetně nerentabilních transakcí. Pokud však ziskový prodej činí méně než 80 %, ale více než 20 % celkového objemu prodeje a jestliže vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena, vypočte se běžná hodnota pouze na základě ziskového prodeje. Prodej je považován za ziskový v případě, že jednotková cena je rovna výrobním nákladům nebo je převyšuje.
(18)
Komise vypracovala analýzu prodeje na domácím trhu, z níž vyplynulo, že 41 % veškerého prodeje dotčeného výrobku bylo ziskových a že vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena. Proto se běžná hodnota vypočte jako vážená průměrná cena pouze ziskových prodejů.
3.1.3 Vývozní cena
(19)
Vyvážející výrobce v Indii vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byly podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen, které byly při vývozu do Unie těmito nezávislými odběrateli za dotčený výrobek skutečně zaplaceny, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.4 Srovnání
(20)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedena náležitá úprava o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(21)
V souladu s tím byly provedeny úpravy nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, balení, úvěry a provize.
3.1.5 Dumpingové rozpětí
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího indického výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(23)
Na tomto základě pro společnost Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (dále jen „PCCPL“) vyplynulo prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 22,8 %.
(24)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Evropské unie, který uvedl spolupracující vyvážející výrobce, se statistikami Eurostatu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s Indií byla nízká, tj. 38 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v Indii na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujícího výrobce.
(25)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 43,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
Jedna skupina společností v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství za všechny tři společnosti, které se podílejí na výrobě a uvádění dotčeného výrobku na trh. Komise poskytnuté informace následně ověřila v prostorách dotyčných společností.
(28)
Ze šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství vyplynulo, že jedna společnost nesplňuje požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé se nepodařilo prokázat, že její náklady odrážejí tržní hodnoty v důsledku významného finančního zásahu státu, který ovlivnil strukturu nákladů společnosti, v podobě např. daňových prázdnin a bezúročných půjček. Za druhé šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství zjistilo řadu závažných nedostatků a chyb v účetnictví a rovněž skutečnost, že účetnictví nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“). Za třetí byla zjištěna významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství týkající se práv společnosti k užívání pozemků. Společnost obdržela osvědčení o právech k užívání pozemků, aniž by splnila smluvní podmínky nebo za ně zaplatila v plné výši.
(29)
Další společnost ve skupině neprokázala splnění kritéria 2, neboť neměla nezávisle auditované účetnictví.
(30)
Komise sdělila skupině dotčených společností a žadateli výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství a poskytla jim možnost vyjádřit připomínky. Tato zjištění byla poskytnuta rovněž orgánům ČLR. Komise žádné připomínky neobdržela.
(31)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že dvě ze společností ve skupině nesplnily kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. V souladu s důsledným postupem Unie, která zkoumá, zda podmínky pro přiznání statusu zacházení jako v tržním hospodářství splňuje skupina společností ve spojení jako celek, bylo skupině jako celku přiznání tohoto statusu odmítnuto.
(32)
Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, obě spolupracující čínské skupiny společností požádaly o individuální zacházení. Jelikož bylo zjištěno, že obě skupiny splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo předběžně rozhodnuto, že jim bude individuální zacházení přiznáno.
3.2.2 Srovnatelná země
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Indii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise žádné připomínky neobdržela. Komise považuje Indii za vhodnou srovnatelnou zemi, protože jediná další vyrábějící země mimo EU, kterou je Japonsko, má monopolní trh uzavřený pro hospodářskou soutěž a vyrábí kyselinu šťavelovou pomocí unikátní metody, která není s ČLR srovnatelná. Naproti tomu indičtí výrobci používají výrobní metodu srovnatelnou s ČLR a jsou vystaveni hospodářské soutěži na domácím trhu.
3.2.3 Běžná hodnota
(35)
Čínské společnosti vyrábějí a vyvážejí do Unie dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovanou kyselinu šťavelovou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se ve srovnatelné zemi nevyrábí, je vyráběna procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty. Dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové lze odhadnout na 12 % oproti výrobě nerafinované kyseliny šťavelové. V souladu s tím považovala Komise za vhodné stanovit běžnou hodnotu pro oba typy kyseliny šťavelové.
(36)
Běžná hodnota nerafinované kyseliny šťavelové byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Běžná hodnota byla v souladu s 18. bodem odůvodnění stanovena pouze na základě ziskového prodeje. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se nevyrábí ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení vypočtena na základě výrobních nákladů nerafinované kyseliny šťavelové ve srovnatelné zemi. Výrobní náklady jsou upraveny navýšením o 12 % s cílem zohlednit další výrobní náklady (viz 35. bod odůvodnění), prodejní, režijní a správní náklady a zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly analogicky k čl. 2 odst. 6 základního nařízení stanoveny připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku u domácího prodeje nerafinované kyseliny šťavelové spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi.
3.2.4 Vývozní cena
(38)
Vzhledem k tomu, že oběma skupinám bylo přiznáno individuální zacházení, zakládá se vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na ceně, kterou skutečně zaplatí první nezávislý odběratel v Unii nebo kterou je třeba zaplatit.
(39)
Oba vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do Unie prostřednictvím obchodníků ve spojení, kteří k ceně placené výrobcům přidali přirážku. Tato přirážka je zohledněna při porovnání vývozní ceny s určenou běžnou hodnotou (viz 42. bod odůvodnění).
3.2.5 Srovnání
(40)
Pokud jde o nerafinovanou kyselinu šťavelovou, byla vývozní cena na úrovni ceny ze závodu porovnána s běžnou hodnotou stanovenou pro srovnatelnou zemi.
(41)
Vývozní cena rafinované kyseliny šťavelové na úrovni ceny ze závodu byla porovnána s početně určenou běžnou hodnotou (viz 36. bod odůvodnění výše).
(42)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty nebo početně určené běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly. Byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o rozdíly v provizích přijatých obchodníky ve spojení.
(43)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise zjistila, že obchodníky ve spojení, přes něž vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do EU, nelze považovat za interní obchodní oddělení, protože sami rovněž obchodují s kyselinou šťavelovou a s dalšími chemickými výrobky pocházejícími od dodavatelů, kteří s nimi nejsou ve spojení, pro účely vývozu a/nebo pro účely prodeje na domácím trhu. Proto byl učiněn závěr, že funkce těchto obchodníků jsou obdobné jako funkce zástupců pracujících na základě provize. V souladu s uvedenou skutečností byla přirážka k ceně připočítaná obchodníky odečtena s cílem zajistit spravedlivé porovnání vývozní ceny a běžné hodnoty. Tato úprava byla vypočtena na základě zisku obchodníka v EU, který není ve spojení, a prodejních, správních a režijních nákladů příslušného čínského obchodníka.
(44)
Byly rovněž provedeny další vhodné úpravy s ohledem na nepřímé daně, dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením a úvěry ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
3.2.6 Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku do Unie účtovanou jednotlivými společnostmi, jak je uvedeno výše.
(46)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Unie, který uvedli spolupracující vyvážející výrobci, se statistikami Eurostatu.
(48)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s ČLR byla nízká, tj. přibližně 46 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v ČLR na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujících vývozců.
(49)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(50)
Podnět podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), výrobce kyseliny šťavelové v Unii představujícího významný podíl celkové výroby v Unii v období šetření. Druhý výrobce v Unii, společnost Clariant, neměl námitky proti zahájení šetření, ale rozhodl se, že nebude spolupracovat. V současné době není v Unii žádný jiný výrobce dotčeného výrobku. Na základě výše uvedených skutečností představují tito dva výrobci - Oxaquim S.A. a Clariant - výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, což představuje 100 % výroby v Unii. Nadále budou nazýváni jen „výrobním odvětvím Unie“.
(51)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se obou výrobců, společnosti Oxaquim S.A. a společnosti Clariant, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od žadatele před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na tomto základě byla celková výroba v Unii stanovena v rozmezí 11 000 až 15 000 tun v posuzovaném období.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(52)
Bylo zjištěno, že jeden z výrobců v Unii používá část své produkce kyseliny šťavelové jako meziprodukt pro výrobu šťavelanů (tetra-oxalátu, acetoselly a kalium-hydrogen-oxalátu). Tato kyselina šťavelová byla jednoduše převedena (bez faktury) v rámci jedné společnosti. Toto využití kyseliny šťavelové pro vlastní spotřebu nevstoupilo na volný trh, a nebylo tedy vystaveno přímé hospodářské soutěži s dovozem dotčeného výrobku. Bylo naopak zjištěno, že výrobky určené pro prodej na volném trhu přímo konkurují dovozu dotčeného výrobku.
(53)
S cílem zajistit co nejúplnější pohled na situaci v daném výrobním odvětví Unie byly získány a analyzovány údaje pro veškerou činnost týkající se kyseliny šťavelové a následně bylo stanoveno, zda byla produkce určena pro interní použití, nebo pro použití na volném trhu.
(54)
U následujících ekonomických ukazatelů týkajících se daného výrobního odvětví Unie bylo zjištěno, že analýza a vyhodnocení se musí zaměřit na situaci panující na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu, ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.
(55)
U jiných ekonomických ukazatelů však bylo na základě šetření zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány pouze s odkazem na celou činnost. Výroba (pro vlastní spotřebu i pro volný trh), kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se skutečně odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3 Spotřeba v Unii
(56)
Vzhledem k tomu, že kyselina šťavelová je zahrnuta do kódu KN, kam patří i jiné výrobky, nebylo možné stanovit objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Z tohoto důvodu byla spotřeba stanovena na základě údajů o objemu dovozu poskytnutých žadatelem, porovnání s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci z dotčených zemí a celkového objemu prodeje na trhu Unie v daném výrobním odvětví Unie.
(57)
S ohledem na nízký počet dodavatelů a na nutnost chránit důvěrné obchodní informace v souladu s článkem 19 základního nařízení byl vývoj spotřeby v průběhu posuzovaného období uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
124
61
95
(58)
V roce 2008 došlo k výraznému zvýšení celkové spotřeby v Unii o 24 %, zatímco během následujícího roku se spotřeba snížila o 50 % a v období šetření opět vzrostla. Během posuzovaného období spotřeba na trhu EU poklesla celkem o 5 %.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(59)
Komise zkoumala, zda by měl být dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a Indie posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(60)
S ohledem na účinky dovozu pocházejícího z ČLR a Indie šetření prokázalo, že dumpingová rozpětí nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z každé z obou dotčených zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(61)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie na jedné straně a mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie a obdobným výrobkem na straně druhé, šetření ukázalo, že byly obdobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky se prodávají prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů, a tudíž si konkurují navzájem a konkurují i kyselině šťavelové vyráběné v Unii.
(62)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovoz z ČLR a Indie by měl být posuzován souhrnně.
5.2 Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podíl na trhu
(63)
Šetření ukázalo, že dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a z Indie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR a z Indie
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Zdroj: Informace získané od žadatele a z odpovědí na dotazník
(64)
Objem dovozu z dotčených zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 4 %, zatímco celková spotřeba na trhu EU ve stejném období poklesla o 5 % (viz tabulka 1 výše). Jak je uvedeno v tabulce výše, došlo také k významnému nárůstu podílu na trhu, který v letech 2007 až 2008 činil 25 % a v posuzovaném období 10 %.
5.3 Cena dumpingového dovozu a cenové podbízení
(65)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu z ČLR a z Indie
Dovozní ceny (EUR/MT)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Dovozní ceny se v letech 2007 až 2008 zvýšily o 36 % a v roce 2009 opět poklesly na obdobnou úroveň jako v roce 2007. V období šetření ceny opět stouply téměř o 15 %. Během posuzovaného období vzrostly ceny o 16 %. Je však pozoruhodné, že se dovozní ceny mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížily o 20 %, a to navzdory zvýšení cen hlavních vstupů (zdrojů uhlíku a energie) v tomto období.
(67)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu v Unii, po odečtení slev a rabatů, porovnány s příslušnými váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR a Indie poskytnutými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. po odečtení slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie řádně upravenou o náklady na celní odbavení a náklady vynaložené po dovozu.
(68)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR a Indie prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, které se pohybovalo mezi 16,9 % a 34,6 %. Tato úroveň podbízení v kombinaci s negativním vývojem cen na trhu proto vedla k zásadnímu poklesu cen.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1 Předběžné poznámky
(69)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů vztahujících se ke stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(70)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a velikost dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni výrobního odvětví Unie, přičemž mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice a výrobní náklady) vychází z informací získaných z řádně ověřených dotazníků předložených jediným spolupracujícím výrobcem v Unii.
(71)
S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy byly čerpány převážně pouze z jednoho zdroje, bylo nutno uvést údaje týkající se výrobního odvětví Unie v indexované podobě za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 4
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Celková výroba
100
101
89
106
Celková výrobní kapacita
100
100
77
77
Celkové využití kapacity
100
101
116
138
(72)
Výše uvedená tabulka obsahuje údaje o výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity výrobního odvětví Unie a za roky 2007 a 2008 i údaje o jednom dalším výrobci v Unii, který výrobu kyseliny šťavelové ukončil v roce 2008.
(73)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, produkce výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 a 2008 poměrně stabilní, avšak v roce 2009 zaznamenala prudký pokles. V průběhu období šetření došlo k nárůstu objemu výroby. Celkově výroba v průběhu posuzovaného období vzrostla o 6 %.
(74)
Vzhledem k uzavření výrobního závodu jednoho dalšího výrobce v Unii v roce 2008 došlo v roce 2008 k prudkému poklesu výrobní kapacity výrobního odvětví Unie o 23 %.
(75)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. nárůstu objemu výroby a snížení výrobní kapacity v důsledku uzavření výrobní jednotky třetího výrobce v Unii od roku 2008, vedly k výraznému zvýšení využití kapacity během posuzovaného období o 38 %.
6.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
97
61
86
Podíl na trhu (%)
100
79
99
91
(76)
Objem prodeje v letech 2007 a 2008 zahrnuje i prodej výrobce v Unii, který v roce 2008 zastavil výrobu.
(77)
Zatímco spotřeba v Unii se během sledovaného období snížila o 5 % (viz 58. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se ve stejném období snížil o 14 %, což se promítlo ve ztrátě podílu na trhu ve výši 9 procentních bodů.
(78)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 14 % mnohem výraznější než pokles spotřeby Unie, který činil 5 %. Proto se během téhož období podíl výrobního odvětví Unie na trhu rovněž výrazně snížil, a to o 9 %.
6.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
119
108
96
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
85
83
111
Mzdy za rok celkem
100
121
110
99
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance
100
119
118
104
(79)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 4 %. Je třeba poznamenat, že výroba kyseliny šťavelové není náročná na pracovní sílu.
(80)
Během posuzovaného období se celková produktivita na jednoho zaměstnance v souvislosti s nárůstem výroby zvýšila o 11 %, zatímco počet zaměstnanců se snížil.
(81)
Mzdy za celé posuzované období poklesly o 1 %. Po počátečním nárůstu mezd o 21 % v letech 2007 až 2008 docházelo až do období šetření k jejich průběžnému snižování.
6.2.4 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu navíc nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3 Údaje týkající se spolupracujícího výrobce v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.1 Obecná poznámka
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejních cen a výrobních nákladů, zásob, ziskovosti, peněžního toku, návratnosti investic a schopnosti získat kapitál a investice) byla provedena pouze na úrovni žadatele vzhledem k tomu, že od druhého výrobce v EU se nepodařilo získat žádné údaje, jak je popsáno v 70. bodě odůvodnění.
6.3.2 Průměrné jednotkové ceny spolupracujícího výrobce v Unii a výrobní náklady
Tabulka 7
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena
100
143
136
131
Zdroj: odpověď na dotazník
(84)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období zvýšily o 31 %.
Tabulka 8
Výrobní náklady
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
100
103
102
98
Zdroj: odpověď na dotazník
(85)
Šetření ukázalo, že průměrné výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii jsou již po řadu let relativně stabilní vzhledem k neustálému zkvalitňování výrobního procesu, což bylo možné pouze prostřednictvím značných investic (viz tabulky 9 a 11).
6.3.3 Zásoby
(86)
S ohledem na povahu dotčeného výrobku nejsou vytvářeny žádné zásoby. Dotčený výrobek rychle vysychá a následně se spéká, a výrobci proto vyrábějí zboží pouze pro okamžitou přepravu.
6.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 9
Ziskovost
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost (v EU)
- 100
4
-2
3
Zdroj: odpověď na dotazník
(87)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk žadatele před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen procentním podílem z obratu z tohoto prodeje.
(88)
Po dramatické ztrátě v roce 2007 vygeneroval žadatel v roce 2008 nepříliš vysoký zisk a v roce 2009 opět vykázal ztrátu. V období šetření vygeneroval žadatel nepříliš vysoký zisk v důsledku snížení některých prvků výrobních nákladů, jak je uvedeno v tabulce 8.
Tabulka 10
Peněžní tok
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok
- 100
3 054
1 994
868
Zdroj: odpověď na dotazník
(89)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho byl peněžní tok v roce 2007 záporný a i přes určité zlepšení v roce 2008 došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření k jeho poklesu, a tudíž k oslabení finanční situace spolupracujícího výrobce v Unii.
Tabulka 11
Investice
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
100
111
185
277
Zdroj: odpověď na dotazník
(90)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že žadatel zvýšil své investice do dotčeného výrobku navzdory jeho nízké rentabilitě. Tyto investice se týkaly zejména zavádění nových výrobních prostředků a procesů za účelem zvýšení efektivity. Ze zvýšení investic vyplývá, že výrobní odvětví se nesetkalo s obtížemi při získávání kapitálu, což je důkazem pokračující životaschopnosti tohoto výrobního odvětví.
(91)
Během posuzovaného období vzrostl objem investic o 177 %.
(92)
Zvýšením investic do zkvalitnění výrobních procesů prokázalo toto kapitálově náročné výrobní odvětví svou schopnost získávat kapitál; tuto schopnost nicméně omezuje klesající odbyt a stále se zvyšující obtíže při vytváření peněžního toku.
Tabulka 12
Návratnost investic
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Návratnost investic
- 100
13
-14
-51
Zdroj: odpověď na dotazník
(93)
Navzdory zvýšení investic nedosáhla návratnost investic dotčeného výrobku očekávaného výnosu. Přestože v roce 2008 došlo k určitému zlepšení, měla návratnost investic v průběhu posuzovaného období i nadále zápornou hodnotu.
(94)
Z tohoto důvodu je růst daného výrobního odvětví omezený a je zřetelně nepřiměřený investicím, které se uskutečnily v posledních letech.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(95)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy vykazují pozitivní trend - objem výroby se zvýšil o 6 %, využití kapacity vzrostlo o 38 % a investice vzrostly o 177 %, což umožnilo společnosti dosáhnout relativního zisku (nevelký zisk v období šetření v porovnání s významnou ztrátou v roce 2007). Jak je uvedeno výše, řada ukazatelů týkajících se hospodářské situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období podstatně zhoršila.
(96)
Po uzavření výrobního zařízení jednoho výrobce v Unii se objem prodeje snížil o 14 %. Bylo nutno snížit zaměstnanost o 4 % a výrobní kapacita se snížila o 23 %. Zatímco spotřeba se snížila pouze o 5 %, podíl na trhu klesl téměř o 9 %. Z tohoto důvodu byla ziskovost nízká a negativně ovlivnila návratnost investic a peněžní tok, a to zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Úroveň ziskovosti se v dotčeném období zvýšila, ale přesto byla v období šetření i nadále velmi nízká a nedostačuje k udržení výroby ve střednědobém horizontu.
(97)
Navzdory celkovému nárůstu výroby ztratilo výrobní odvětví Unie významnou část podílu na trhu. Dumpingové dovozy z dotčených zemí přitom zároveň zaznamenaly značný nárůst.
(98)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
8.1 Úvod
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly kromě dumpingového dovozu posouzeny i jiné známé činitele, které mohly poškodit výrobní odvětví Unie, s cílem zajistit, aby případná újma způsobená těmito činiteli nebyla přičítána dumpingovému dovozu.
8.2 Účinek dumpingového dovozu
(100)
Spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v posuzovaném období snížila o 5 %, zatímco dumpingový dovoz z dotčených zemí se v tomto období zvýšil o více než 4 %. K nejvyššímu nárůstu objemu dumpingového dovozu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy zvýšení činilo 54 %. Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu se mezi lety 2007 a 2008 zvýšil o 25 %, což korespondovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v uvedeném období o 21 %.
(101)
Zatímco průměrné dovozní ceny se během posuzovaného období zvýšily o 16 %, dovozní ceny byly v období šetření v průměru o 21,9 % nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie a bránilo spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit ceny na ziskovější úroveň.
(102)
Je třeba připomenout, že výrobní odvětví Unie čelilo výraznému poklesu objemu prodeje (- 14 %). Tento pokles prodeje byl však mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl k 9 % ztrátě podílu na trhu. Tržní podíl dotčených zemí ve stejném období vzrostl o 10 %. Z toho vyplývá, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu se do značné míry zmenšil ve prospěch dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(103)
Proto se má za to, že setrvalý tlak levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trh Unie neumožnil Unii přizpůsobit prodejní ceny nárůstu cen surovin a energie. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a k setrvale nepříznivé situaci výrobního odvětví Unie v oblasti ziskovosti.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí měl značný negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
8.3 Vliv dalších činitelů
(105)
Dalšími činiteli zkoumanými v rámci příčinných souvislostí byl vývoj poptávky na trhu Unie, ceny surovin, vývozní činnost výrobního odvětví Unie, dovoz dotčeného výrobku z jiných zemí, využití kyseliny šťavelové pro vlastní potřebu výrobního odvětví a vliv hospodářské krize.
8.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(106)
Jak je uvedeno v tabulce 1, spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v roce 2008 nejprve zvýšila o 24 %, během následujícího roku se snížila o 39 % a v období šetření opět vzrostla. Celkově se spotřeba na trhu EU během posuzovaného období snížila o 5 %. Během téhož období došlo ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(107)
Přestože šetření odhalilo, že dovoz z dotčených zemí byl ovlivněn také poklesem poptávky na trhu Unie v roce 2009, je pozoruhodné, že v posuzovaném období se vývozcům v dotčených zemích podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku na trh v důsledku dumpingového dovozu.
(108)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především nárůstem objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a cenovým podbízením vývozců v dotčených zemích, a nikoli snižováním spotřeby. Přestože snížení poptávky přispělo ke vzniku újmy, nemohlo narušit příčinnou souvislost mezi vzniklou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
8.3.2 Ceny hlavní suroviny
(109)
Jak ukazuje tabulka 8, zůstaly průměrné výrobní náklady relativně stabilní navzdory prudkému nárůstu nákladů na hlavní surovinu (cukr). Šetření skutečně prokázalo, že výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii nesledovaly stejný trend jako vývoj cen jedné z hlavních surovin pro výrobu kyseliny šťavelové. Prudký nárůst průměrné ceny cukru o 50 % ve sledovaném období byl zmírněn investicemi spolupracujícího výrobce v Unii, které měly vést ke zkvalitnění jeho výrobních procesů. Celkovým čistým efektem tedy byl pokles výrobních nákladů o 12 %. Jednotková prodejní cena se však během posuzovaného období zvýšila o 31 %, jak vyplývá z tabulky 7. Bylo zjištěno, že vývozci v dotčených zemích podléhají stejným hospodářským podmínkám v oblasti vývoje cen surovin vzhledem k tomu, že jednotkové dovozní ceny sledovaly stejný trend jako jednotkové prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii, i když v menším měřítku.
(110)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možné očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. K tomuto vývoji však nedošlo. Spolupracující výrobce v Unii nebyl schopen dosáhnout dostatečných ziskových rozpětí, která jsou u takto kapitálově náročného výrobce nezbytná, a došlo rovněž k poklesu jeho peněžního toku.
(111)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že dumpingový dovoz z dotčených zemí, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, snížil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryly jeho náklady nebo mu umožnily dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti.
(112)
Vzhledem k tomu, že ceny surovin ovlivňovaly i vývozce v dotčených zemích, byl vyvozen předběžný závěr, že zvýšení cen surovin nemohlo mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období utrpělo.
8.3.3 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 13
Objem vývozu a jednotkové ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Vývoz v tunách
100
80
140
152
Průměrná vývozní cena
100
104
103
91
Zdroj: odpověď na dotazník
(113)
Byla zkoumána rovněž vývozní činnost jako jeden ze známých činitelů, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(114)
Z této analýzy vyplynulo, že vývoz stranám, které nejsou ve spojení, ze strany spolupracujícího výrobce v Unii představoval významnou část celkových tržeb (kolem 30 %). Během posuzovaného období se objem vývozu spolupracujícího výrobce v Unii zvýšil o 52 %, zatímco jednotková cena prodeje na vývoz výrazně poklesla na rozdíl od prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii v rámci Unie, která se naopak výrazně zvýšila. Šetření ukázalo, že vývoz hrál důležitou roli při udržování využití kapacity na vysoké úrovni umožňující krytí fixních nákladů a nákladů na investice do strojního zařízení. Přestože byly ceny prodeje na vývoz nižší než ceny na trhu Unie, byly tyto nízké ceny důsledkem konkurence levné kyseliny šťavelové na vývozních trzích, kterou dodávali vývozci z dotčených zemí. Šetření prokázalo, že tento vývoz umožnil spolupracujícímu výrobci v Unii zmírnit újmu na trhu EU, a proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(115)
Vzhledem k neexistenci dovozu z jiných než dotčených zemí neměl tento prvek žádný vliv na trh EU.
8.3.5 Využití pro vlastní potřebu
(116)
Jak je uvedeno v 52.-55. bodě odůvodnění, je využití pro vlastní potřebu omezeno na převody pro vlastní potřebu v rámci jednoho z výrobců v Unii, kde se kyselina šťavelová v rámci společnosti přetváří na šťavelany. Zisky z prodeje šťavelanů jsou značné a tomuto výrobci vlastně umožnily pokračovat v činnosti navzdory ztrátám souvisejícím s prodejem kyseliny šťavelové. Tento prvek proto nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.6 Hospodářská krize
(117)
V roce 2009 se v důsledku hospodářské krize snížila spotřeba kyseliny šťavelové v Unii ve srovnání s rokem 2008 na polovinu, což přispělo k poklesu objemu prodeje (-40 %) a hodnoty (- 45 %) ve výrobním odvětví EU. Snížení cen v tomto období přibližně o 5 % však umožnilo tomuto odvětví získat podíl na trhu (11 %), a tak minimalizovat negativní dopady krize. Odvětví v roce 2009 dosáhlo prakticky téměř nulového zisku.
(118)
Přestože není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, celkově nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
8.4 Závěr o příčinné souvislosti
(119)
Výše uvedená analýza prokázala, že u dotčených zemí došlo v posuzovaném období ke zvýšení objemu prodeje a podílu na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl prováděn za dumpingové ceny, které v průběhu období šetření byly výrazně nižší, tj. téměř o 22 %, než ceny dotčeného výrobku účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(120)
Tohoto zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podílu na trhu bylo dosaženo i přes celkový pokles poptávky na trhu Unie v posuzovaném období. Rostoucí podíl dovozu na trhu se shodoval s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve stejném období. Zároveň byl konstatován negativní vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše.
(121)
Pokles spotřeby na trhu Unie v roce 2009 negativně ovlivnil výkonnost výrobního odvětví Unie. Celkově však nelze dopad tohoto faktoru ani ostatních faktorů považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a nepříznivým stavem výrobního odvětví Unie.
(122)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Předběžná poznámka
(123)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(124)
Výrobní odvětví Unie představují dva výrobci s továrnami v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku přímo zaměstnávají 30-50 osob.
(125)
Jeden z těchto dvou výrobců v Unii nevznesl námitky proti zahájení šetření, ale neposkytl žádné další informace a při šetření nespolupracoval.
(126)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, má se za to, že by oživení v odvětví kyseliny šťavelové nestačilo ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, naopak by mohlo docházet k dalšímu zhoršování.
(127)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie upravit ceny kyseliny šťavelové tak, aby odrážely výrobní náklady. Lze očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, který během sledovaného období ztratilo, což bude mít další pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(128)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
9.3 Zájem dovozců
(129)
Vyplněné dotazníky poskytlo osm dovozců, kteří nejsou ve spojení. Tři z těchto dovozců dováželi jen malý objem dotčeného výrobku a byli schopni přenést zvýšení ceny na své klienty. Někteří z nich uvedli, že by v případě uložení antidumpingových cel uvažovali o vyloučení tohoto výrobku ze svého sortimentu.
(130)
Čtvrtý dovozce uvedl, že jeho klienti by mohli využít režimu aktivního zušlechťovacího styku pro všechny své konečné výrobky, při jejichž výrobním procesu je užívána kyselina šťavelová a které jsou předmětem zpětného vývozu mimo EU. V souladu s touto skutečností by dopad uložení antidumpingových opatření na tohoto dovozce nebyl významný.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo mít na dovozce významný dopad. Obecně platí, že zisková rozpětí u kyseliny šťavelové pro dovozce jsou značně vysoká a dovozci předpokládají, že budou schopni zvýšení cen přenést na své zákazníky.
9.4 Zájem uživatelů
(132)
V období šetření činil podíl spolupracujících uživatelů 22 % spotřeby kyseliny šťavelové v Unii. Ze šetření vyplynulo, že rozdíl mezi využitím nerafinované a rafinované kyseliny šťavelové je relevantní pro analýzu zájmů EU s ohledem na uživatele. Spolupracující výrobní odvětví Unie vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhý nespolupracující výrobce v EU vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se používá hlavně ve farmaceutickém a potravinářském odvětví a v odvětví extrakce jemných kovových prášků.
(133)
Uživatelé nerafinované kyseliny šťavelové uvedli, že uložení opatření by vedlo ke zvýšení cen ve spolupracujícím výrobním odvětví Unie, které je jediným dodavatelem v rámci EU. Na druhou stranu uživatelé rovněž uvedli, že úplná závislost na dovozu ze zahraničí by nebyla žádoucí.
(134)
Pro uživatele vyrábějící čisticí a bělicí přípravky představuje kyselina šťavelová pouze malou část vstupů a pravděpodobně by pro ně bylo reálné přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na zákazníky nebo změnit složení svých výrobků, u kterých lze místo kyseliny šťavelové použít náhradních výrobků.
(135)
Pro uživatele vyrábějící lešticí přípravky představuje kyselina šťavelová hlavní podíl vstupních nákladů a je pro ně nezastupitelná. Vzhledem ke konkurenci výrobců ze zemí mimo EU není pravděpodobné, že by uživatelé byli schopni přenést zvýšení cen v plném rozsahu na zákazníky. Tito výrobci však vyvážejí 95 % výrobků mimo země EU a mohli by vyžadovat vrácení cel v rámci aktivního zušlechťovacího styku.
(136)
Pro uživatele, kteří používají kyselinu šťavelovou k jiným účelům, jako je například recyklace odpadních kovů, představuje kyselina šťavelová významnou součást celkových výrobních nákladů na konečný výrobek, pro jehož výrobu se kyselina šťavelová používá. Trh konečného výrobku je velmi nestabilní. Kyselina šťavelová je ve výrobním procesu nenahraditelná. Hlavní zpracovatel odpadu v Unii v současné době kupuje veškerou kyselinu šťavelovou od výrobců z Unie. Uložení antidumpingových cel umožní výrobnímu odvětví určovat, do jaké míry a zda vůbec zvýší ceny tak, aby mělo z uložení cla prospěch. Z tohoto důvodu není možno jednoznačně stanovit dopad uložení opatření na tohoto uživatele. Avšak vzhledem k tomu, že tento uživatel v současné době generuje jen nízké zisky z prodeje konečného výrobku, bude mít jakékoli zvýšení ceny negativní dopad v případě, že společnost nebude schopna přenést zvýšení cen na spotřebitele.
(137)
„Rafinovaná“ kyselina šťavelová se mimo jiné používá při výrobě prášku z některých kovů. Kyselina šťavelová představuje značnou část celkových výrobních nákladů. V tomto procesu nelze kyselinu šťavelovou nahradit. Zisky v tomto odvětví však mohou být velmi vysoké. Vzhledem k tomu, že v tomto odvětví jsou běžné roční smlouvy, nebude snadné přenést zvýšení cen na zákazníka v krátkodobém horizontu. Nicméně vzhledem k tomu, že nejnižší navrhovaná celní sazba činí 14,6 % a že je dosahováno vysokých zisků, bylo by možné absorbovat v krátkodobém měřítku jakékoli zvýšení cen.
(138)
Dle tvrzení jednoho uživatele nestačí výroba rafinované kyseliny šťavelové pokrýt poptávku. V tomto ohledu bylo zjištěno, že deficit mezi výrobou a spotřebou rafinované kyseliny šťavelové v Evropské unii činil zhruba 1 000 až 2 000 tun za rok. Vzhledem k tomu, že se většina konečných výrobků, při jejichž výrobním procesu se užívá rafinovaná kyselina šťavelová, vyváží, mohou uživatelé v každém případě působit v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, pokud si to přejí.
9.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie.
10. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(140)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie vyplývající z dumpingového dovozu.
(141)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(142)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítalo s tím, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, činí 8 % z obratu a že toto ziskové rozpětí lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(143)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného 8 % ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(144)
Potřebné zvýšení ceny se pak stanovilo na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii podle typu výrobku, náležitě upravené s ohledem na dovozní náklady a clo, s cenou těchto typů výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu, na trhu Unie během období šetření. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(145)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR a Indie, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(146)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z ČLR a Indie a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobků vyrobených jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(147)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně v názvu subjektu nebo po založení nových výrobních či prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno tak, že bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(148)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se zbytková celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření nezaznamenali žádný vývoz do Evropské unie.
(149)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
%
Rozpětí újmy
%
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Všechny ostatní společnosti
43,6
50,7
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Všechny ostatní společnosti
52,2
66,3
11. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(150)
Všichni vyvážející výrobci kyseliny šťavelové v ČLR, kteří se dosud nepřihlásili, neboť se domnívali, že nesplňují kritéria zacházení v tržním hospodářství ani kritéria individuálního zacházení, avšak kteří se domnívají, že by měla být stanovena samostatná celní sazba, jsou vyzýváni, aby se přihlásili Evropské komisi do deseti dnů ode dne následujícího po vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(151)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(152)
Zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Čínské lidové republiky a Indie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Prozatímní clo
%
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. října 2011.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1043/2011
z dne 19. oktobra 2011
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz oksalne kisline s poreklom iz Indije in Ljudske republike Kitajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Začetek
(1)
Evropska Komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 26. januarja 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom oksalne kisline s poreklom iz Indije in Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: Indija in LRK ali zadevni državi) v Unijo.
(2)
Protidampinški postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je Svet evropske kemijske industrije (CEFIC) vložil 13. decembra 2010 v imenu družbe Oxaquim S.A. (v nadaljnjem besedilu: pritožnik), ki predstavlja večinski delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje oksalne kisline Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.
1.2 Strani, ki jih zadeva postopek
(3)
Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike in predstavnike zadevnih držav, uvoznike, uporabnike ter združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(4)
Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v zadevnih državah pozvani, naj se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010, kot je navedeno v obvestilu o začetku. Pri vzorčenju so sodelovale štiri indijske družbe, od katerih ena ni poročala o prodaji v Unijo, in tri skupine družb iz LRK. Glede na omejeno število sodelujočih družb ali skupin družb vzorčenje za Indijo ali LRK se je štelo, da vzorčenje za Indijo in LRK ni potrebno, pri čemer so bile vse zainteresirane strani obveščene, da vzorci ne bodo izbrani.
(5)
Pozneje je ena skupina družb iz LRK v zgodnji fazi preiskave prekinila nadaljnje sodelovanje. Poleg tega ena indijska družba Komisiji ni dovolila dostopa do svojega proizvodnega obrata za preveritveni obisk. Posledično se je v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe za družbo štelo, da ne sodeluje, pri čemer je bila obveščena o možnih posledicah nesodelovanja.
(6)
Da bi lahko proizvajalci izvozniki v LRK vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali zahtevali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), je Komisija sodelujočim kitajskim proizvajalcem izvoznikom in organom LRK poslala obrazce zahtevka. Ena kitajska skupina družb je zahtevala TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe, v primeru neodobritve pa IO, medtem ko je druga skupina družb zahtevala le IO.
(7)
Vprašalniki so bili poslani vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva. Izpolnjene vprašalnike so poslali tri družbe v Indiji, dve skupini družb v LRK in pritožnik. Drugi proizvajalec Unije ni sodeloval. Izpolnjene vprašalnike so poslali tudi trije uporabniki in osem uvoznikov, od katerih so bili obiskani vsi uporabniki in štirje uvozniki.
(8)
Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, potrebne za začasno ugotovitev dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Unije, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci Unije:
-
Oxaquim S.A. (Španija);
(b)
uporabniki:
-
OMG Kokkola (Finska),
-
P.A.G. Srl (Italija),
-
tretji uporabnik je zahteval, da ostane neimenovan;
(c)
uvozniki:
-
Brenntag BV (Nizozemska),
-
Brenntag Sp. z o.o. (Poljska),
-
Norkem Limited (Združeno kraljestvo),
-
Geratech Marketing (Belgija);
(d)
proizvajalci izvozniki v Indiji:
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited,
-
Star Oxochem Pvt. Ltd;
(e)
proizvajalci izvozniki v LRK:
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd in Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: skupina Shandong Fengyuan),
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd in Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: skupina Shanxi Reliance).
1.3 Obdobje preiskave
(9)
Preiskava dampinga in škode zajema obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(10)
Zadevni izdelek je oksalna kislina v dihidratni (številka CUS 0028635-1 in številka CAS 6153-56-6) ali anhidridni obliki (številka CUS 0021238-4 in številka CAS 144-62-7) in v vodni raztopini ali ne, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2917 11 00, ter s poreklom iz Indije in LRK. Obstajata dve vrsti oksalne kisline, in sicer nerafinirana oksalna kislina in rafinirana oksalna kislina. Rafinirana oksalna kislina, ki se proizvaja v LRK, v Indiji pa ne, se proizvaja s postopkom čiščenja nerafinirane oksalne kisline, katerega namen je odstranitev železa, kloridov, sledi kovin in drugih nečistoč.
(11)
Oksalna kislina se uporablja za veliko različnih namenov, npr. kot sredstvo za reduciranje in beljenje, pri farmacevtski sintezi ter proizvodnji kemikalij.
2.2 Podobni izdelek
(12)
Preiskava je pokazala, da imajo oksalna kislina, ki jo industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, oksalna kislina, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v Indiji in LRK, ter oksalna kislina, ki je uvožena v Unijo iz Indije in LRK, v bistvu enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enako osnovno končno uporabo.
(13)
Zato se ti izdelki začasno obravnavajo kot podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1 Indija
3.1.1 Uvodna opomba
(14)
Med preveritvenim obiskom v Indiji ena družba ni uspela pravočasno zagotoviti zahtevanih informacij v zahtevani obliki. Posledično Komisija ni mogla preveriti informacij iz izpolnjenega protidampinškega vprašalnika. Družba je bila pisno obveščena, da morda ne bo obravnavana kot sodelujoča stran in da bodo ugotovitve morda temeljile na razpoložljivih dejstvih. Družba se je v svojem odgovoru sklicevala na olajševalne okoliščine, ki pa niso bile take, da bi prispevale k drugačnemu sklepu. Posledično je bil za to družbo uporabljen člen 18, ugotovitve pa so temeljile na razpoložljivih dejstvih. V skladu s tem se le za enega proizvajalca izvoznika iz Indije šteje, da je sodeloval s Komisijo pri trenutni preiskavi.
3.1.2 Normalna vrednost
(15)
Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej preučila, ali je domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam s strani proizvajalca izvoznika reprezentativna. Ker je ta prodaja predstavljala več kot 5 % obsega prodaje zadevnega izdelka Uniji, se ugotovi, da je bila celotna prodaja podobnega izdelka reprezentativna.
(16)
Komisija je pozneje preučila, ali se domača prodaja proizvajalca izvoznika lahko šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno z določitvijo deleža dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam pri celotni prodaji podobnega izdelka.
(17)
Kadar dobičkonosna prodaja znaša vsaj 80 % celotne prodaje, se normalna vrednost izračuna na podlagi celotne prodaje, vključno z nedobičkonosno. Če pa dobičkonosna prodaja znaša manj kot 80 %, vendar več kot 20 % celotne prodaje, in če so skupni tehtani povprečni stroški višji od tehtane povprečne cene, se normalna vrednost izračuna le na podlagi dobičkonosne prodaje. Prodaja se šteje za dobičkonosno, kadar je cena na enoto enaka ali višja od stroškov proizvodnje.
(18)
Analiza domače prodaje, ki jo je izvedla Komisija, je pokazala, da je dobičkonosna prodaja znašala 41 % celotne prodaje zadevnega izdelka in da so skupni tehtani povprečni stroški višji od tehtane povprečne cene. V skladu s tem se normalna vrednost izračuna le kot tehtana povprečna cena dobičkonosne prodaje.
3.1.3 Izvozna cena
(19)
Proizvajalec izvoznik v Indiji je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Zato so izvozne cene v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki so jih navedene neodvisne stranke dejansko plačale ali jih plačujejo za zadevni izdelek, izvožen v Unijo.
3.1.4 Primerjava
(20)
Normalna vrednost in izvozna cena se primerjata na podlagi franko tovarna. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev pravične primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.
(21)
V skladu s tem so bile izvedene prilagoditve za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške in stroške pakiranja, stroške kredita ter provizijo.
3.1.5 Stopnja dampinga
(22)
V skladu s členoma 2(11) in 2(12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za sodelujočega indijskega proizvajalca določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.
(23)
Na podlagi tega začasna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znaša 22,8 % za Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
Da bi se izračunala stopnja dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse druge proizvajalce izvoznike v Indiji, je bila stopnja sodelovanja določena na podlagi primerjave obsega izvoza v Unijo, ki ga je prijavil sodelujoči proizvajalec izvoznik, z Eurostatovo statistiko. Glede na to, da je bila stopnja sodelovanja Indije nizka, tj. 38 %, se šteje za primerno, da se stopnja dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse druge izvoznike v Indiji, določi na podlagi najvišje dampinške transakcije sodelujočega proizvajalca.
(25)
Na podlagi tega je stopnja dampinga na ravni države začasno določena na 43,6 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
3.2 Ljudska republika Kitajska
3.2.1 Tržnogospodarska obravnava (TGO)/individualna obravnava (IO)
(26)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost uvoza s poreklom iz LRK določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so tu na kratko opisana zaradi boljše preglednosti:
-
poslovne odločitve so posledica tržnih razmer, brez občutnega vmešavanja države, stroški pa odražajo tržne vrednosti,
-
družbe imajo jasen seznam osnovnih računovodskih izkazov, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene,
-
odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva,
-
stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost, ter
-
valute se menjajo po tržnih tečajih.
(27)
Ena skupina družb iz LRK je zahtevala TGO in predložila obrazce zahtevka za TGO za tri družbe, vključene v proizvodnjo in trženje zadevnega izdelka. Zagotovljene informacije je Komisija pozneje preverila v prostorih zadevnih družb.
(28)
Preiskava v zvezi s TGO je pokazala, da ena družba ni izpolnjevala zahtev meril 1 do 3. Prvič, ni dokazala, da njeni stroški odražajo tržne vrednosti zaradi občutnega vmešavanja države, ki vpliva na stroškovno strukturo družbe, npr. v obliki davčnih olajšav in brezobrestnih posojil. Drugič, v okviru preiskave v zvezi s TGO so bile ugotovljene številne resne pomanjkljivosti in napake v računovodskih izkazih družbe, ki niso bile revidirane v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (MRS). Tretjič, izkrivljanja, prenesena iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, so bila ugotovljena v zvezi s pravicami družbe do rabe zemljišč. Natančneje, družba je prejela potrdilo o pravicah do rabe zemljišč, ne da bi izpolnjevala pogodbene pogoje ali plačala zanj v celoti.
(29)
Poleg tega druga družba v skupini ni dokazala, da je izpolnjevala merilo 2, saj ni imela neodvisno revidiranih računovodskih izkazov.
(30)
Komisija je zadevni skupini družb in pritožniku razkrila rezultate ugotovitev o TGO ter jima dala možnost, da predložita pripombe. Ugotovitve so bile razkrite tudi organom LRK. Komisiji ni bilo predloženih nobenih pripomb.
(31)
Ob upoštevanju navedenega je bilo ugotovljeno, da dve družbi iz skupine nista izpolnjevali merila za TGO. V skladu s stalno prakso Unije v zvezi s preučitvijo, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO, je bila skupini kot celoti TGO zavrnjena.
(32)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 6, sta obe sodelujoči skupini kitajskih družb zahtevali IO. Ker je bilo ugotovljeno, da sta obe skupini izpolnjevali merila iz člena 9(5) osnovne uredbe, je bilo začasno sklenjeno, da se jima odobri IO.
3.2.2 Primerljiva država
(33)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določena na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.
(34)
Komisija je v obvestilu o začetku izrazila svoj namen, da Indijo uporabi kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, in pozvala zainteresirane strani, da predložijo pripombe. Prejela ni nobenih pripomb. Komisija Indijo vsekakor šteje kot ustrezno primerljivo državo, ker ima edina druga država proizvajalka zunaj Unije, tj. Japonska, monopolni trg, ki je zaprt za konkurenco, in proizvaja oksalno kislino z edinstveno metodo, ki ni primerljiva z LRK. V nasprotju s tem indijski proizvajalci uporabljajo proizvodno metodo, ki je primerljiva z LRK, in med njimi vlada konkurenca na domačem trgu.
3.2.3 Normalna vrednost
(35)
Kitajske družbe proizvajajo in izvažajo v Unijo dve vrsti oksalne kisline: nerafinirano oksalno kislino in rafinirano oksalno kislino. Rafinirana oksalna kislina, ki se ne proizvaja v primerljivi državi, se izdeluje s postopkom čiščenja nerafinirane oksalne kisline, katerega namen je odstranitev železa, kloridov, sledi kovin in drugih nečistoč. Dodatni stroški proizvajanja rafinirane oksalne kisline so ocenjeni na 12 % v primerjavi s proizvodnjo nerafinirane oksalne kisline. V skladu s tem se je Komisiji zdelo primerno določiti normalno vrednost za obe vrsti oksalne kisline.
(36)
Kar zadeva nerafinirano oksalno kislino, je bila normalna vrednost določena na podlagi normalne vrednosti, določene za Indijo v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je bila normalna vrednost določena le na podlagi dobičkonosne prodaje. Kar zadeva rafinirano oksalno kislino, ki se ne proizvaja v primerljivi državi, je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov za nerafinirano oksalno kislino v primerljivi državi. Proizvodni stroški so prilagojeni z zvišanjem za 12 %, da bi se upoštevali dodani proizvodni stroški (glej uvodno izjavo 35), prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA-stroški) ter dobiček.
(37)
PSA-stroški in dobiček so bili po analogiji s členom 2(6) osnovne uredbe določeni tako, da so bili dodani PSA-stroški in dobiček za domačo prodajo nerafinirane oksalne kisline s strani sodelujočega proizvajalca izvoznika v primerljivi državi.
3.2.4 Izvozna cena
(38)
Ker je bila IO odobrena obema skupinama, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cen, ki jih je dejansko plačevala ali jih plačuje prva neodvisna stranka v Uniji.
(39)
Oba proizvajalca izvoznika iz LRK sta izvažala oksalno kislino v Unijo preko povezanih trgovcev, zaradi česar je bil ceni, ki se je plačevala proizvajalcem, dodan pribitek. Ta pribitek se obravnava pri primerjavi izvozne cene z določeno normalno vrednostjo (glej uvodno izjavo 42).
3.2.5 Primerjava
(40)
Kar zadeva nerafinirano oksalno kislino, se je izvozna cena na ravni franko tovarna primerjala z normalno vrednostjo, določeno za primerljivo državo.
(41)
Izvozna cena za rafinirano oksalno kislino na ravni franko tovarna se je primerjala s konstruirano normalno vrednostjo (glej uvodno izjavo 36).
(42)
V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so bile za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo ali konstruirano normalno vrednostjo in izvozno ceno izvedene ustrezne prilagoditve. Prilagoditev je bila v skladu s členom 2(10)(i) izvedena zlasti za provizije, ki so jih prejemali povezani trgovci.
(43)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Komisija ugotovila, da povezanih trgovcev, preko katerih so proizvajalci izvozniki v LRK izvažali oksalno kislino v EU, ni mogoče obravnavati kot notranje oddelke za prodajo, saj trgujejo tudi z oksalno kislino in drugimi kemičnimi izdelki, ki jih nabavljajo pri nepovezanih dobaviteljih za namene izvoza in/ali domače prodaje. Zato se ugotovi, da so naloge teh trgovcev podobne nalogam zastopnika, ki za svoje delo prejema provizijo. V skladu s tem je bil za zagotovitev poštene primerjave med izvozno ceno in normalno vrednostjo pribitek cene trgovcev odpravljen. Prilagoditev je bila izračunana na podlagi dobička nepovezanega trgovca EU ter prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov zadevnega kitajskega trgovca.
(44)
Poleg tega so se pri posrednih davkih, stroških prevoza, zavarovanja, manipulativnih in drugih zadevnih stroških ter stroških pakiranja in kredita po potrebi izvedle nadaljnje prilagoditve, kadar je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.
3.2.6 Stopnje dampinga
(45)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti vsake vrste izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka vsake družbe, zaračunano Uniji, kot je bilo navedeno.
(46)
Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Začasna stopnja dampinga
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd in Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Da bi se izračunala stopnja dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse druge proizvajalce izvoznike v LRK, je bila stopnja sodelovanja določena na podlagi primerjave obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z Eurostatovo statistiko.
(48)
Glede na to, da je bila stopnja sodelovanja LRK nizka, tj. približno 46 %, se šteje za primerno, da se stopnja dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse druge izvoznike v LRK, določi na podlagi najvišje dampinške transakcije sodelujočih proizvajalcev.
(49)
Na podlagi tega je stopnja dampinga na ravni države začasno določena na 52,2 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
4. ŠKODA
4.1 Proizvodnja Unije in industrija Unije
(50)
Pritožbo je vložil Svet evropske kemijske industrije (CEFIC) v imenu družbe Oxaquim S.A. (v nadaljnjem besedilu: pritožnik), tj. proizvajalca oksalne kisline, ki je v OP predstavljal večinski delež celotne proizvodnje Unije. Drugi proizvajalec Unije, tj. družba Clariant, ni nasprotoval začetku preiskave, vendar se je odločil, da ne bo sodeloval. V Uniji trenutno ni nobenega drugega proizvajalca zadevnega izdelka. Na podlagi tega industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe predstavljata proizvajalca Oxaquim S.A. in Clariant, ki predstavljata 100 % proizvodnje Unije. V nadaljnjem besedilu bosta navedena kot „industrija Unije“.
(51)
Za določitev celotne proizvodnje Unije so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Oxaquim S.A. in Clariant, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki jih je pritožnik predložil pred začetkom preiskave in po njem. Na podlagi tega je bilo ocenjeno, da je celotna proizvodnja Unije v obravnavanem obdobju znašala med 11 000 in 15 000 ton.
4.2 Določitev relevantnega trga Unije
(52)
Ugotovljeno je bilo, da je eden od proizvajalcev Unije določeno proizvedeno oksalno kislino uporabil kot vmesni material za proizvodnjo oksalatov (tetraoksalat, acetosella in kalijevi bioksalati). Ta oksalna kislina se je (brez računa) preprosto prenašala znotraj iste družbe. Ta oksalna kislina, ki je bila namenjena za lastno uporabo, ni vstopila na prosti trg in tako ni izpostavljena neposredni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka. V nasprotju s tem pa je bilo za izdelke, namenjene prodaji na prostem trgu, ugotovljeno, da so v neposredni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka.
(53)
Za čim celovitejši prikaz položaja industrije Unije so bili podatki pridobljeni in analizirani za celotno dejavnost v zvezi z oksalno kislino, pozneje pa je bilo določeno, ali so izdelki namenjeni za lastno uporabo ali za prosti trg.
(54)
Za naslednje gospodarske kazalnike, povezane z industrijo Unije, je bilo ugotovljeno, da se je treba za analizo in oceno osredotočiti na položaj, ki prevladuje na prostem trgu: obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije, tržni delež, rast, obseg izvoza, cene, dobičkonosnost, donosnost naložb ter denarni tok.
(55)
Kar zadeva druge gospodarske kazalnike, pa je bilo v preiskavi ugotovljeno, da jih je mogoče smiselno preučiti le glede na celotno dejavnost. Izdelki (za lastno uporabo ali namenjeni za prosti trg), zmogljivost, proizvodna zmogljivost, naložbe, zaloge, zaposlenost, produktivnost, plače in zmožnost zbiranja kapitala so dejansko odvisni od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali so izdelki namenjeni za lastno uporabo ali za prodajo na prostem trgu.
4.3 Potrošnja Unije
(56)
Glede na to, da je oksalna kislina del oznake KN, ki vključuje tudi druge izdelke, na podlagi Eurostatovih podatkov ni bilo mogoče določiti obsega uvoza. V skladu s tem je bila potrošnja določena na podlagi podatkov o obsegu uvoza, ki jih je predložil pritožnik in so bili navzkrižno preverjeni s preverjenimi podatki, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki iz zadevnih držav, ter celotnega obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije.
(57)
Glede na majhno število dobaviteljev in potrebo po varovanju zaupnih poslovnih informacij v skladu s členom 19 osnovne uredbe je bil razvoj potrošnje v obravnavanem obdobju indeksiran.
Tabela 1
Potrošnja v Uniji
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Celotna potrošnja
100
124
61
95
(58)
Leta 2008 se je celotna potrošnja Unije občutno povečala za 24 %, v naslednjem letu se je zmanjšala za 50 %, v OP pa se je spet povečala. Skupno se je potrošnja na trgu EU v obravnavanem obdobju zmanjšala za 5 %.
5. UVOZ IZ ZADEVNIH DRŽAV
5.1 Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza
(59)
Komisija je preučila, ali je treba uvoz oksalne kisline iz LRK in Indije oceniti kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.
(60)
V zvezi z učinki uvoza s poreklom iz LRK in Indije je preiskava pokazala, da so bile stopnje dampinga nad pragom de minimis, kot je določeno v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg dampinškega uvoza iz vsake od obeh zadevnih držav ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe.
(61)
Kar zadeva konkurenčne pogoje med dampinškim uvozom iz LRK in Indije na eni strani ter med dampinškim uvozom iz LRK in Indije in podobnim izdelkom na drugi, je bilo v okviru preiskave ugotovljeno, da so podobni. Natančneje, uvoženi izdelki se prodajajo preko istih prodajnih poti in podobnim kategorijam strank, s čimer so v konkurenci med sabo in z oksalno kislino, proizvedeno v Uniji.
(62)
Glede na navedeno se začasno šteje, da so vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena ter da je treba uvoz iz LRK in Indije preučiti kumulativno.
5.2 Obseg in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav
(63)
Preiskava je pokazala, da se je uvoz oksalne kisline iz LRK in Indije razvijal na naslednji način:
Tabela 2
Uvoz iz LRK in Indije
Obseg uvoza (v tonah)
2007
2008
2009
OP
LRK in Indija
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indeks 2007 = 100)
100
154
62
104
Tržni delež
(Indeks 2007 = 100)
100
125
101
110
Vir: Informacije pritožnika in izpolnjeni vprašalniki.
(64)
Obseg uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za 4 %, celotna potrošnja na trgu EU pa se je v istem obdobju zmanjšala za 5 % (glej tabelo 1). Poleg tega se je med letoma 2007 in 2008, kot je prikazano v tabeli, tržni delež znatno povečal, in sicer za 25 %, v obravnavanem obdobju pa za 10 %.
5.3 Cena dampinškega uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen
(65)
Povprečne cene uvoza iz zadevnih držav so se razvijale na naslednji način:
Tabela 3
Cena uvoza iz LRK in Indije
Uvozne cene (EUR/tono)
2007
2008
2009
OP
LRK in Indija
470
641
474
545
(Indeks 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Uvozne cene so se med letoma 2007 in 2008 zvišale za 36 %, leta 2009 pa so se znižale na raven, podobno tisti iz leta 2007. V OP so se cene ponovno zvišale za skoraj 15 %. V obravnavanem obdobju so se cene zvišale za 16 %. Vendar je treba opozoriti, da so se uvozne cene med letom 2008 in OP znižale za 20 % kljub zvišanju cen glavnih proizvodnih sredstev (viri ogljika in energija) v tem obdobju.
(67)
Za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen so se tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven franko tovarna, tj. brez stroškov prevoza v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami sodelujočih izvoznikov iz LRK in Indije, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije, tj. brez popustov in po potrebi prilagojenimi ceni CIF meja Unije z ustrezno prilagoditvijo zaradi stroškov carinjenja in stroškov po uvozu.
(68)
Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni dampinški izdelek s poreklom iz LRK in Indije, ki se je prodajal v Uniji, nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 16,9 % do 34,6 %. To stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen je spremljal negativen razvoj cen na trgu, kar je prispevalo k znatnemu znižanju cen.
6. GOSPODARSKI POLOŽAJ INDUSTRIJE UNIJE
6.1 Uvodne opombe
(69)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vsebovala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in indeksov, ki so povezani s stanjem industrije Unije od leta 2007 do konca OP.
(70)
Makroekonomski kazalniki (proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost, plače in višina stopenj dampinga) so bili ocenjeni na ravni industrije Unije, medtem ko so mikroekonomski kazalniki (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in naložb ter proizvodni stroški) temeljili na informacijah iz ustrezno preverjenih vprašalnikov, ki jih je predložil edini sodelujoči proizvajalec Unije.
(71)
Ob upoštevanju dejstva, da podatki za analizo škode večinoma izhajajo le iz enega vira, je bilo treba podatke, ki se nanašajo na industrijo Unije, indeksirati za ohranitev zaupnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe.
6.2 Podatki, ki se nanašajo na industrijo Unije (makroekonomski kazalniki)
6.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
Tabela 4
Celotna proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v Uniji
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
OP
Celotna proizvodnja
100
101
89
106
Celotna proizvodna zmogljivost
100
100
77
77
Celotna izkoriščenost zmogljivosti
100
101
116
138
(72)
Navedena tabela vključuje podatke o proizvodnji, proizvodni zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti v Uniji, podatki za leti 2007 in 2008 pa vključujejo tudi podatke enega drugega proizvajalca Unije, ki je leta 2008 prenehal s proizvodnjo oksalne kisline.
(73)
Kot je prikazano v navedeni tabeli, je bila leta 2007 in 2008 proizvodnja industrije Unije sorazmerno stabilna, leta 2009 pa se je občutno zmanjšala. V OP se je proizvodnja povečala. Skupno se je proizvodnja v obravnavanem obdobju povečala za 6 %.
(74)
Zaradi zaprtja proizvodnega obrata enega drugega proizvajalca Unije leta 2008 se je proizvodna zmogljivost industrije Unije leta 2008 občutno zmanjšala, in sicer za 23 %.
(75)
Pojav obeh dejavnikov, tj. povečanja obsega proizvodnje in zmanjšanja proizvodne zmogljivosti zaradi zaprtja proizvodne enote s strani tretjega proizvajalca Unije leta 2008, je v obravnavanem obdobju povzročil znatno povečanje izkoriščenosti zmogljivosti, in sicer za 38 %.
6.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
Tabela 5
Obseg prodaje in tržni delež
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
OP
Celotna prodaja
100
97
61
86
Tržni delež (%)
100
79
99
91
(76)
Obseg prodaje za leti 2007 in 2008 vključuje prodajo proizvajalca Unije, ki je leta 2008 prenehal s proizvodnjo.
(77)
V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije zmanjšala za 5 % (glej uvodno izjavo 58), obseg prodaje zadevnega izdelka industrije Unije neodvisnim strankam na trgu Unije pa se je v istem obdobju zmanjšal za 14 %, kar se je pokazalo v izgubi tržnega deleža za 9 %.
(78)
Ob upoštevanju razvoja v obravnavanem obdobju je bil 14-odstotni upad obsega prodaje industrije Unije mnogo bolj izrazit kot 5-odstotno zmanjšanje potrošnje Unije. Zato se je v istem obdobju tržni delež industrije Unije prav tako znatno zmanjšal, in sicer za 9 %.
6.2.3 Zaposlenost, produktivnost in plače
Tabela 6
Zaposlenost, produktivnost in plače
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
OP
Skupno število zaposlenih
100
119
108
96
Celotna produktivnost (enota/zaposlenega)
100
85
83
111
Skupne letne plače
100
121
110
99
Povprečni stroški dela na zaposlenega
100
119
118
104
(79)
Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 4 %. Opozoriti je treba, da proizvodnja oksalne kisline ni delovno intenzivna.
(80)
Celotna produktivnost na zaposlenega se je v obravnavanem obdobju povečala za 11 % zaradi povečane proizvodnje, število zaposlenih pa se je zmanjšalo.
(81)
Plače so se v celotnem obravnavanem obdobju znižale za 1 %. Po začetnem zvišanju plač za 21 % med letoma 2007 in 2008 so se do OP stalno nižale.
6.2.4 Višina dejanske stopnje dampinga
(82)
Stopnje dampinga so navedene v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so znatno nad stopnjo de minimis. Poleg tega učinek dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza nikakor ne more veljati za zanemarljivega.
6.3 Podatki, ki se nanašajo na sodelujočega proizvajalca Unije (mikroekonomski kazalniki)
6.3.1 Splošna opomba
(83)
Analiza mikroekonomskih kazalnikov (prodajne cene in stroški proizvodnje, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb ter zmožnost zbiranja kapitala in naložb) je bila izvedena le na ravni pritožnika, saj od drugega proizvajalca EU, kot je navedeno v uvodni izjavi 70, niso bili pridobljeni nobeni podatki.
6.3.2 Povprečne cene na enoto sodelujočega proizvajalca Unije in stroški proizvodnje
Tabela 7
Prodajne cene
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Povprečna prodajna cena na enoto
100
143
136
131
Vir: Izpolnjen vprašalnik.
(84)
Povprečne prodajne cene franko tovarna industrije Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, so se v obravnavnem obdobju zvišale za 31 %.
Tabela 8
Stroški proizvodnje
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Povprečni stroški proizvodnje/tono
100
103
102
98
Vir: Izpolnjen vprašalnik.
(85)
V okviru preiskave je bilo ugotovljeno, da so bili povprečni stroški proizvodnje sodelujočega proizvajalca Unije skozi leta sorazmerno stabilni zaradi stalnega izboljševanja proizvodnega postopka, kar je bilo mogoče doseči le z velikimi naložbami (glej tabeli 9 in 11).
6.3.3 Zaloge
(86)
Zaradi lastnosti zadevnega izdelka se zaloge ne hranijo. Zadevni izdelek se hitro posuši in se nato strdi, zato proizvajalci proizvajajo le blago za takojšnje pošiljanje.
6.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb ter zmožnost zbiranja kapitala in naložb
Tabela 9
Dobičkonosnost
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
OP
Dobičkonosnost (v EU)
- 100
4
-2
3
Vir: Izpolnjen vprašalnik.
(87)
Dobičkonosnost podobnega izdelka je bila določena tako, da je bil neto dobiček od prodaje podobnega izdelka pritožnika pred obdavčitvijo izražen kot odstotek prihodkov od te prodaje.
(88)
Potem ko je pritožnik leta 2007 imel znatno izgubo, je leta 2008 ustvaril majhen dobiček, leta 2009 pa je ponovno imel izgubo. Pritožnik je v OP ustvaril majhen dobiček zaradi zmanjšanja nekaterih elementov stroškov proizvodnje, kot je prikazano v tabeli 8.
Tabela 10
Denarni tok
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
OP
Denarni tok
- 100
3 054
1 994
868
Vir: izpolnjen vprašalnik
(89)
Trend, ki ga je pokazal denarni tok, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, v veliki meri odraža razvoj dobičkonosnosti. Posledično je bil denarni tok leta 2007 negativen, pri čemer se je kljub določenemu izboljšanju leta 2008 zmanjšal med letom 2008 in OP, s čimer se je finančni položaj sodelujočega proizvajalca Unije poslabšal.
Tabela 11
Naložbe
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Skupne naložbe
100
111
185
277
Vir: Izpolnjen vprašalnik.
(90)
V navedeni tabeli je prikazano, da so se naložbe pritožnika v zadevni izdelek povečale tudi ob nizki dobičkonosnosti. Naložbe so bile večinoma usmerjene v uporabo novih proizvodnih orodij in uvedbo novih proizvodnih postopkov za izboljšanje učinkovitosti. Povečanje naložb kaže na to, da industrija ni imela težav pri zbiranju kapitala, kar dokazuje njena nadaljnja sposobnost preživetja.
(91)
Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale za 177 %.
(92)
S povečanjem svojih naložb za izboljšanje proizvodnih postopkov je industrija, ki je kapitalsko intenzivna, še vedno kazala zmožnost zbiranja kapitala; vendar je ta zmožnost ovirana zaradi zmanjševanja prodaje in vedno večjih težav pri ustvarjanju denarnega toka.
Tabela 12
Donosnost naložb
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
OP
Donosnost naložb
- 100
13
-14
-51
Vir: Izpolnjen vprašalnik.
(93)
Donosnost naložb zadevnega izdelka kljub povečanju naložb ni dosegla pričakovanega donosa. Čeprav se je leta 2008 stanje nekoliko izboljšalo, je donosnost naložb v obravnavanem obdobju ostala negativna.
(94)
Zato je rast industrije omejena in očitno nesorazmerna z naložbami, izvedenimi v zadnjih letih.
7. SKLEP O ŠKODI
(95)
Preiskava je pokazala, da nekateri škodni kazalniki kažejo na pozitiven trend: obseg proizvodnje se je povečal za 6 %, izkoriščenost zmogljivosti za 38 % in naložbe za 177 %, zato je družba lahko ustvarila dokaj sorazmeren dobiček (od znatne izgube leta 2007 do majhnega dobička v OP). Vendar so se v obravnavanem obdobju številni kazalniki gospodarskega položaja industrije precej poslabšali, kot je prikazano zgoraj.
(96)
Po zaprtju proizvodnega obrata enega proizvajalca Unije se je obseg prodaje zmanjšal za 14 %. Zaposlenost je bilo treba zmanjšati za 4 %, proizvodna zmogljivost pa se je zmanjšala za 23 %. Medtem ko se je potrošnja zmanjšala le za 5 %, se je tržni delež zmanjšal za skoraj 9 %. Zato je bila dobičkonosnost nizka in je negativno vplivala na donosnost naložb in denarni tok, zlasti med letom 2008 in OP. Stopnja dobičkonosnosti se je v obravnavanem obdobju izboljšala, vendar je v OP ostala zelo nizka in ne zadostuje za srednjeročno ohranitev proizvodnje.
(97)
Čeprav se je celotna proizvodnja povečala, je industrija Unije izgubila znaten tržni delež. Hkrati se je znatno povečal dampinški uvoz iz zadevnih držav.
(98)
Glede na navedeno se začasno ugotovi, da je industrija Unije v OP utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
8. VZROČNOST
8.1 Uvod
(99)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevnih držav. Poleg tega so bili preučeni tudi znani dejavniki, razen dampinškega uvoza, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
8.2 Učinek dampinškega uvoza
(100)
Potrošnja oksalne kisline v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 5 %, dampinški uvoz iz zadevnih držav pa se je v tem obdobju povečal za več kot 4 %. Najvišje povečanje dampinškega uvoza je bilo med letoma 2007 in 2008, ko se je povečal za 54 %. Tržni delež uvoza iz zadevnih držav se je med letoma 2007 in 2008 povečal za 25 %, kar je sovpadalo z 21-odstotnim zmanjšanjem tržnega deleža industrije Unije v navedenem obdobju.
(101)
Medtem ko so se povprečne uvozne cene v obravnavanem obdobju zvišale za 16 %, so uvozne cene v OP v povprečju nelojalno znižale prodajne cene sodelujočega proizvajalca Unije za 21,9 %, s čimer so izvajale pritisk na cene industrije Unije, sodelujočemu proizvajalcu Unije pa preprečevale dvig cen na bolj dobičkonosno raven.
(102)
Opozoriti je treba, da je industrija Unije zabeležila znaten upad obsega prodaje (-14 %). Vendar je bilo to zmanjšanje prodaje veliko izrazitejše kakor upad povpraševanja, pri čemer je vodilo v izgubo tržnega deleža za 9 %. Hkrati se je tržni delež zadevnih držav povečal za 10 %. To kaže, da je tržni delež industrije Unije prevzel predvsem dampinški uvoz iz zadevnih držav.
(103)
Zato se šteje, da Unija zaradi stalnega pritiska, ki ga je nizkocenovni dampinški uvoz iz zadevnih držav izvajal na trg Unije, ni mogla prilagoditi svojih prodajnih cen višjim stroškom surovin in energije. To je povzročilo izgubo tržnega deleža in stalno zmanjševanje dobičkonosnosti industrije Unije.
(104)
Glede na navedeno je bilo začasno ugotovljeno, da je nenadno povečanje nizkocenovnega dampinškega uvoza iz zadevnih držav znatno negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije.
8.3 Učinek drugih dejavnikov
(105)
Drugi dejavniki, ki so bili preučeni v okviru vzročnosti, so razvoj povpraševanja na trgu Unije, cene surovin, izvoz industrije Unije, uvoz zadevnega izdelka iz drugih držav, lastna uporaba oksalne kisline s strani industrije in gospodarska kriza.
8.3.1 Razvoj povpraševanja na trgu Unije
(106)
Kot je prikazano v tabeli 1, se je potrošnja oksalne kisline v Uniji leta 2008 najprej povečala za 24 %, nato se je naslednje leto zmanjšala za 39 %, v OP pa se je ponovno povečala. Skupno se je potrošnja na trgu EU v obravnavanem obdobju zmanjšala za 5 %. V istem obdobju je industrija Unije izgubila tržni delež.
(107)
Čeprav je bilo v okviru preiskave ugotovljeno, da je upad povpraševanja na trgu Unije leta 2009 vplival tudi na uvoz iz zadevnih držav, je treba opozoriti, da je izvoznikom v zadevnih državah v obravnavanem obdobju uspelo povečati svoj obseg prodaje in tržni delež zaradi pritiska na cene, ki ga je dampinški uvoz izvajal na trg.
(108)
V skladu s tem se začasno šteje, da sta bila razlog za poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije zlasti nenadno povečanje dampinškega uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen, ki so ga izvajali izvozniki v zadevnih državah, ne pa zmanjšanje potrošnje. Čeprav je zmanjšanje povpraševanja prispevalo k škodi, ne bi moglo prekiniti vzročne zveze med nastalo znatno škodo in povečanjem dampinškega uvoza.
8.3.2 Cene glavnih surovin
(109)
Kot je prikazano v tabeli 8, so povprečni stroški proizvodnje ostali sorazmerno stabilni kljub občutnemu povečanju stroškov glavnih surovin (sladkorja). Preiskava je dejansko pokazala, da stroški proizvodnje sodelujočega proizvajalca Unije niso sledili podobnemu trendu kot razvoj cen ene od glavnih surovin v proizvodnji oksalne kisline. Občutno povečanje povprečnih cen sladkorja za 50 % v obravnavanem obdobju so ublažile naložbe sodelujočega proizvajalca Unije v izboljšanje proizvodnih postopkov. Zato je skupni neto učinek pomenil zmanjšanje stroškov proizvodnje za 12 %. Kljub temu so se prodajne cene na enoto v obravnavanem obdobju, kot je prikazano v tabeli 7, zvišale za 31 %. Ugotovljeno je bilo, da so za izvoznike v zadevnih državah veljali enaki gospodarski pogoji, kar zadeva razvoj cen surovin, saj so uvozne cene na enoto sledile enakemu trendu kot prodajne cene na enoto sodelujočega proizvajalca Unije, vendar na nižji ravni.
(110)
Brez škodljivega dampinga bi se lahko pričakovalo, da bi se cene redno prilagajale tako, da bi se upošteval razvoj različnih elementov stroškov proizvodnje. Vendar se to ni zgodilo. Sodelujoči proizvajalec Unije ni mogel doseči dobrih stopenj dobička, potrebnih za tega kapitalsko intenzivnega proizvajalca, pri čemer se je zmanjšal tudi njegov denarni tok.
(111)
V skladu s tem se začasno šteje, da je dampinški uvoz iz zadevnih držav, ki je nelojalno znižal prodajne cene sodelujočega proizvajalca Unije, znižal cene na trgu Unije in sodelujočemu proizvajalcu Unije preprečil dvig prodajnih cen, da bi pokril stroške ali dosegel razumno dobičkonosnost.
(112)
Glede na to, da so cene surovin vplivale tudi na izvoznike v zadevnih državah, je bilo začasno ugotovljeno, da zvišanje cen surovin ni moglo vplivati na znatno škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v obravnavanem obdobju.
8.3.3 Izvoz industrije Unije
Tabela 13
Obseg izvoza in cene na enoto
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Izvoz v tonah
100
80
140
152
Povprečna izvozna cena
100
104
103
91
Vir: Izpolnjen vprašalnik.
(113)
Preučen je bil tudi izvoz proizvajalcev Unije kot eden od drugih znanih dejavnikov razen dampinškega uvoza, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.
(114)
Analiza je pokazala, da je izvoz sodelujočega proizvajalca Unije nepovezanim strankam predstavljal pomemben del njegove celotne prodaje (približno 30 %). Obseg izvoza sodelujočega proizvajalca Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 52 %, medtem ko se je cena izvoza na enoto znatno znižala v nasprotju s prodajno ceno sodelujočega proizvajalca Unije znotraj Unije, ki se je znatno zvišala. V okviru preiskave je bilo ugotovljeno, da je imel izvoz pomembno vlogo pri ohranjanju visoke izkoriščenosti zmogljivosti za kritje fiksnih stroškov in stroškov naložb v stroje. Čeprav je bil izvoz izveden po cenah, ki so bile nižje od cen na trgu Unije, so bile te nizke cene posledica konkurence z nizkocenovno oksalno kislino na izvoznih trgih s strani izvoznikov iz zadevnih držav. Preiskava je pokazala, da je ta izvoz sodelujočemu proizvajalcu Unije omogočil, da ublaži škodo, ki jo je utrpel na trgu EU, in zato ni tak, da bi prekinil vzročno zvezo, ki je bila ugotovljena med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
8.3.4 Uvoz iz drugih tretjih držav
(115)
Ker iz drugih držav, razen zadevnih, ni bilo nobenega uvoza, ta element ni vplival na trg EU.
8.3.5 Lastna uporaba
(116)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 52 do 55, je lastna uporaba omejena na lastne prenose znotraj enega od proizvajalcev Unije, pri čemer se oksalna kislina znotraj družbe pretvarja v oksalate. Dobiček, ki je bil ustvarjen s prodajo oksalatov, je znaten in je dejansko omogočil proizvajalcu, da nadaljuje s svojimi dejavnostmi kljub izgubam z oksalno kislino. Zato ta element ne prispeva k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
8.3.6 Gospodarska kriza
(117)
Leta 2009 se je potrošnja oksalne kisline v Uniji v primerjavi z letom 2008 zaradi gospodarske krize zmanjšala za polovico, kar je povzročilo izgubo obsega (- 40 %) in vrednosti prodaje (- 45 %) industrije Unije. Vendar je industrija z znižanjem cen v tem obdobju za približno 5 % lahko pridobila tržni delež (11 %) in tako zmanjšala negativne učinke krize. Industrija je bila leta 2009 dejansko blizu pragu dobička.
(118)
Čeprav je gospodarska kriza v obdobju 2008-2009 morda prispevala k slabi uspešnosti industrije Unije, na splošno ni mogla imeti takega učinka, da bi prekinila vzročno zvezo med dampinškim uvozom in stanjem škode industrije Unije.
8.4 Sklep o vzročni zvezi
(119)
Navedena analiza je pokazala, da sta se obseg prodaje in tržni delež zadevnih držav v obravnavanem obdobju povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bil ta uvoz izveden po dampinških cenah, ki so bile v OP znatno nižje, tj. za skoraj 22 %, od cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala na trgu Unije za zadevni izdelek.
(120)
To povečanje obsega in tržnega deleža nizkocenovnega dampinškega uvoza iz zadevnih držav je bilo doseženo kljub splošnemu zmanjšanju povpraševanja na trgu Unije v obravnavanem obdobju. Povečanje tržnega deleža uvoza je sovpadalo z negativnim razvojem tržnega deleža industrije Unije v istem obdobju. Hkrati je bilo opaziti negativen razvoj glavnih kazalnikov gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije, kot je navedeno zgoraj.
(121)
Upad potrošnje na trgu Unije leta 2009 je negativno vplival na uspešnost industrije Unije. Vendar to skupaj z drugimi dejavniki ni moglo imeti takega učinka, da bi prekinilo vzročno zvezo med dampinškim uvozom in stanjem škode industrije Unije.
(122)
Na podlagi navedene analize, ki je ustrezno razlikovala in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
9. INTERES UNIJE
9.1 Uvodna opomba
(123)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni bilo v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.
9.2 Interes industrije Unije
(124)
Industrijo Unije sestavljata dva proizvajalca s tovarnami v različnih državah članicah Unije, ki pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka neposredno zaposlujeta 30 do 50 ljudi.
(125)
Eden od proizvajalcev Unije ni nasprotoval začetku preiskave, vendar ni zagotovil nadaljnjih informacij in ni sodeloval v preiskavi.
(126)
Industrija Unije je utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Opozoriti je treba, da je večina pomembnih kazalnikov škode kazala na negativen trend v obravnavanem obdobju. Zelo prizadeti so bili zlasti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. Šteje se, da brez ukrepov okrevanje sektorja oksalne kisline ne bo zadostovalo za okrevanje finančnega položaja industrije Unije, ki se lahko še poslabša.
(127)
Pričakuje se, da se bodo z uvedbo ukrepov znova vzpostavili učinkoviti in pošteni pogoji trgovanja na trgu Unije, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen oksalne kisline tako, da bodo upoštevani stroški proizvodnje. Pričakuje se lahko, da se bo z uvedbo ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi dodatno pozitivno vplivalo na njen gospodarski položaj in dobičkonosnost.
(128)
Zato je bilo ugotovljeno, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov na uvoz oksalne kisline s poreklom iz LRK in Indije v interesu industrije Unije.
9.3 Interes uvoznikov
(129)
Izpolnjene vprašalnike je poslalo osem nepovezanih uvoznikov. Trije od teh uvoznikov so uvažali le majhen obseg zadevnega izdelka in so lahko zvišanje cen prenesli na svoje stranke. Nekateri so navedli, da bodo preučili možnost morebitne odstranitve izdelka iz svojega obsega izdelkov, če bodo uvedene protidampinške dajatve.
(130)
Četrti uvoznik je trdil, da lahko njegove stranke uporabljajo sistem aktivnega oplemenitenja za vse njihove končne izdelke, za katere se v proizvodnem postopku uporablja oksalna kislina in ki se ponovno izvažajo zunaj EU. V skladu s tem učinek uvedbe protidampinških ukrepov na tega uvoznika ne bi bil znaten.
(131)
Na podlagi navedenega se začasno ugotovi, da uvedba ukrepov na splošno ne bi smela znatno vplivati na uvoznike. Stopnje dobička za oksalno kislino so na splošno znatno višje za uvoznike, ki pričakujejo, da bodo lahko zvišanja cen prenesli na svoje stranke.
9.4 Interes uporabnikov
(132)
Sodelujoči uporabniki so v OP predstavljali 22 % potrošnje oksalne kisline Unije. Preiskava je pokazala, da je razlikovanje med uporabo nerafinirane oksalne kisline in rafinirane oksalne kisline bistveno za preizkus interesa EU v zvezi z uporabniki. Sodelujoča industrija Unije proizvaja nerafinirano oksalno kislino, medtem ko drugi nesodelujoči proizvajalec EU proizvaja rafinirano oksalno kislino, ki se uporablja zlasti na področjih farmacije, prehrane in ekstrakcije finega kovinskega prahu.
(133)
Uporabniki nerafinirane oksalne kisline so trdili, da bi uvedba ukrepov povzročila zvišanje cen s strani sodelujoče industrije Unije, ki je edini dobavitelj v EU. Po drugi strani so uporabniki navedli tudi, da ne bi bilo zaželeno, da bi bili v celoti odvisni od tujega uvoza.
(134)
Za uporabnike, ki proizvajajo izdelke za čiščenje in beljenje, oksalna kislina predstavlja le majhen del proizvodnih sredstev, pri čemer bi zvišanje cen zaradi protidampinških dajatev verjetno lahko prenesli na svoje stranke ali pa bi spremenili formule svojih izdelkov, kadar bi bilo to mogoče, in namesto oksalne kisline uporabljali nadomestne izdelke.
(135)
Za uporabnike, ki proizvajajo izdelke za poliranje, oksalna kislina predstavlja večinski delež njihovih stroškov proizvodnih sredstev in ni zamenljiva. Zaradi konkurence drugih proizvajalcev zunaj EU ni verjetno, da bi lahko uporabniki zvišanja cen v celoti prenesli na svoje stranke. Vendar 95 % svojih izdelkov izvažajo zunaj EU in bi lahko povrnili dajatve v okviru sistema aktivnega oplemenitenja.
(136)
Za uporabnike, ki uporabljajo oksalno kislino za druge namene, kot je recikliranje stare kovine, oksalna kislina predstavlja pomemben del skupnih proizvodnih stroškov končnega izdelka, za katerega se uporablja oksalna kislina. Trg s končnim izdelkom je zelo nestanoviten. Oksalna kislina v proizvodnem postopku ni zamenljiva. Glavni izvajalec recikliranja stare kovine v Uniji vso svojo oksalno kislino kupuje od proizvajalcev Unije. Z uvedbo protidampinških dajatev je industrija v položaju, da izbere, v kolikšni meri, če sploh, bo zvišala cene, da bi imela koristi od uvedbe dajatev. Zato učinek uvedbe ukrepov na tega uporabnika ni jasen. Vendar bo glede na to, da ta uporabnik trenutno ustvarja nizek dobiček s prodajo končanega izdelka, kakršno koli zvišanje cen imelo negativen učinek, če družba ne more prenesti zvišanja cen.
(137)
„Rafinirana“ oksalna kislina se med drugim uporablja za proizvodnjo prahu iz nekaterih kovin. Oksalna kislina predstavlja znaten del skupnih proizvodnih stroškov. Oksalna kislina v tem postopku ni zamenljiva. Vendar so lahko dobički v tem sektorju znatni. Ker so letni stiki v tem sektorju običajni, zvišanj cen kratkoročno ne bo lahko prenesti. Vendar ob upoštevanju, da najnižja predlagana stopnja dajatve znaša 14,6 % in da se ustvarjajo visoki dobički, bi bilo morebitna zvišanja cen kratkoročno mogoče prevzeti.
(138)
En uporabnik je trdil, da proizvodnja rafinirane oksalne kisline ne zadostuje za izpolnitev povpraševanja. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je primanjkljaj med proizvodnjo rafinirane vrste oksalne kisline in potrošnjo v Uniji znašal približno 1 000-2 000 ton/leto. Glede na to, da se večina končnih izdelkov, za katere se v proizvodnem postopku uporablja rafinirana oksalna kislina, izvaža, bi lahko uporabniki vsekakor delovali v okviru sistema aktivnega oplemenitenja, če bi to želeli.
9.5 Sklep o interesu Unije
(139)
Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz oksalne kisline s poreklom iz LRK in Indije.
10. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
10.1 Stopnja odprave škode
(140)
Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
(141)
Za določitev ravni teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(142)
Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je štelo, da morajo morebitni ukrepi industriji Unije omogočiti, da krije svoje stroške proizvodnje in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v sektorju lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Šteje se, da dobiček, ki bi ga bilo mogoče doseči brez dampinškega uvoza, znaša 8 % prihodkov od prodaje in da bi se lahko ta stopnja dobička obravnavala kot ustrezna minimalna stopnja, ki bi jo lahko industrija Unije po pričakovanju dosegla brez škodljivega dampinga.
(143)
Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da so bili navedeni 8-odstotni stopnji dobička prišteti stroški proizvodnje.
(144)
Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave glede na vrsto izdelka med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK in Indiji, ustrezno prilagojeno za stroške uvoza in carine, ter neškodljivo ceno vrst izdelkov, ki jih je industrija Unije prodajala na trgu Unije v OP. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF za primerjane vrste.
10.2 Začasni ukrepi
(145)
Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz LRK in Indije na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(146)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja „za vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz LRK in Indije, ki jih proizvajajo te družbe, torej navedeni določeni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, ne morejo imeti koristi od teh stopenj, pri čemer zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(147)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj nasloviti na Komisijo (3) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezani, na primer, s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi bo uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
(148)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
(149)
Ugotovljene stopnje dampinga in škode so naslednje:
Država
Družba
Stopnja dampinga
(%)
Stopnja škode
(%)
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Vse druge družbe
43,6
50,7
LRK
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd in Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Vse druge družbe
52,2
66,3
11. KONČNE DOLOČBE
(150)
Vsak proizvajalec izvoznik oksalne kisline v LRK, ki se še ni javil, ker je menil, da ne izpolnjuje meril za TGO ali IO, vendar meni, da bi bilo treba določiti ločeno stopnjo dajatve, je pozvan, da se javi Evropski komisiji v desetih dneh od dneva po objavi te uredbe v Uradnem listu Evropske unije (4).
(151)
V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.
(152)
Ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe so začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno preučijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz oksalne kisline v dihidratni (številka CUS 0028635-1 in številka CAS 6153-56-6) ali anhidridni obliki (številka CUS 0021238-4 in številka CAS 144-62-7) in v vodni raztopini ali ne, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2917 11 00 (oznaka TARIC 2917110091), ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indije.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:
Država
Družba
Začasna dajatev
(%)
Dodatna oznaka TARIC
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Vse druge družbe
43,6
B999
LRK
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Vse druge družbe
52,2
B999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani predložijo pripombe k uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 19. oktobra 2011