ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. prosince 2010
o státní podpoře C 8/10 (ex N 21/09 a NN 15/10), kterou Řecko poskytlo podniku Varvaressos S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 8923)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/414/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci podpory č. C 8/10 (ex N 21/09 a NN 15/10) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 5. listopadu 2007 obdržela Komise od Řecka oznámení o podpoře na záchranu pro podnik Varvaressos S.A. (dále jen „Varvaressos“). Po výměně informací přijala Komise dne 16. července 2008 s ohledem na oznámené opatření rozhodnutí o nevznesení námitek.
(2)
Dne 15. ledna 2009 obdržela Komise od Řecka oznámení o podpoře na restrukturalizaci podniku Varvaressos.
(3)
Po výměně informací zahájila Komise dne 9. března 2010 formální vyšetřovací řízení týkající se podpory na restrukturalizaci, kterou Řecko oznámilo dne 15. ledna 2009, a rovněž státní záruky, kterou Řecko poskytlo protiprávně podniku Varvaressos v roce 2007. V souvislosti s touto státní zárukou Komise uvedla, že je možné, že zruší své rozhodnutí ze dne 16. července 2008, kterým schválila oznámenou podporu na záchranu podniku Varvaressos.
(4)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 10. března 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Po zahájení řízení předalo Řecko dne 28. července 2010 připomínky a informace. Dne 18. června 2010 předložil své připomínky a informace rovněž podnik Varvaressos. Ostatní třetí strany podaly připomínky dne 4. června 2010, 14. června 2010 a 17. června 2010 (4).
(5)
Dopisem ze dne 9. července 2010 si Komise vyžádala další informace o výše uvedených státních opatřeních. Řecké orgány na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 14. září 2010.
(6)
Na žádost příjemce se dne 14. července 2010 konala schůzka. Při této příležitosti byl projednán pozměněný plán restrukturalizace.
2. POPIS
2.1 Příjemce
(7)
Podnik Varvaressos byl založen v roce 1975 a působí na textilním trhu jako přádelna (výroba vláken a obchod s vlákny). Podnik vyváží vlákna do 20 zemí, včetně Německa, Francie, Rakouska, Itálie, Španělska, Spojeného království a Slovinska. V roce 2009 uskutečnil podnik 52 % svého prodeje v jiných zemích EU než Řecko (57 % v roce 2008,67 % v roce 2007), 42 % v Řecku (40 % v roce 2008,32 % v roce 2007) a 6 % v zemích mimo EU (2 % v roce 2008,1 % v roce 2007).
(8)
V roce 2009 měl podnik v průměru 205 zaměstnanců (což představuje snížení oproti 212 zaměstnancům v roce 2008) a obrat ve výši 19 milionů EUR. Na základě údajů z roku 2007 mu patřilo desáté místo na řeckém textilním trhu. Jeho podíl na trhu s vlákny v roce 2008 činil […] %.
(9)
V období 2004-2009 se roční obrat podniku snížil z 28,4 milionu EUR na 19,2 milionu EUR (32 % pokles). V období 2006-2009 zaznamenala společnost nahromaděné ztráty, které vzrostly z 2 milionů EUR v roce 2006 na 17,2 milionu EUR v roce 2009. Hlavní finanční údaje podniku pro roky 2004-2009 jsou uvedeny v tabulce 1.
Tabulka 1
Hlavní finanční údaje podniku Varvaressos v období 2004-2009
(v milionech EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Obrat
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Zisk před zdaněním (EBT)
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Nahromaděné ztráty
nepouž.
nepouž.
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Zapsaný kapitál
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Vlastní kapitál
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Podíl dluhu na vlastním kapitálu
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Údaje: účetních závěrek za roky 2004-2009
2.2. Opatření
(10)
V období 2007-2008 byla ve prospěch podniku Varvaressos provedena dvě státní opatření, neoznámená státní záruka pro restrukturalizaci stávajících půjček, která byla poskytnuta v květnu 2007 (opatření č. 1), a oznámená státní záruka za novou půjčku na záchranu podniku, kterou Komise schválila v červenci 2008 (opatření č. 2). V lednu 2009 oznámilo Řecko podporu na restrukturalizaci ve formě přímé dotace (opatření č. 3).
2.2.1 Plán obnovy z roku 2006
(11)
Za účelem obdržení výše uvedené podpory předložil podnik Varvaressos v prosinci 2006 řeckým orgánům plán obnovy s názvem „Strategický a obchodní plán na období 2006-2011“. Tento plán popisuje strategický cíl podniku a potřebná opatření a rovněž odhad finanční situace podniku na období 2006-2011. Plán stanoví: a) zvýšení podílu zvláštních vláken na celkové výrobě, a to z […] % v roce 2007 na […] % v roce 2011, s cílem zvýšit ziskové rozpětí podniku; b) snížení celkové výrobní kapacity z […] tisíc tun v roce 2007 na […] tisíc tun v období 2008-2011 a c) snížení počtu pracovníků v podniku z 237 osob v roce 2007 na 217 v roce 2011.
(12)
Dlouhodobé půjčky podniku ve výši 15,6 milionu EUR mají být podle očekávání splaceny do konce roku 2010. V období 2006-2009 se očekávají rovněž náklady ve výši [1-2] milionu EUR na investice do reorganizace řízení podniku a přesměrování výroby na ziskovější výrobky. Požadovaná státní podpora na období 2007-2011, která má napravit neúspěšné investice v období 2000-2005, jež vedly k potížím podniku, činí 13,5 milionu EUR. Podnik předpokládá, že v roce 2010 dosáhne životaschopnosti se ziskem před zdaněním (EBT) ve výši 1 milionu EUR a ziskovým rozpětím 3,5 % (v roce 2011 kladný zisk před zdaněním (EBT) ve výši 0,8 milionu EUR se ziskovým rozpětím 2,6 %). Prodej má podle očekávání vzrůst z 26,2 milionu EUR v roce 2006 na 29,3 milionu EUR v roce 2011 (12 % nárůst).
2.2.2 Opatření č. 1: neoznámená státní záruka z roku 2007
(13)
Dne 30. května 2007 vydalo Řecko ministerské rozhodnutí o poskytnutí státní záruky podniku Varvaressos jako zajištění pro restrukturalizaci stávajících půjček podniku v celkové výši 22,7 milionu EUR. Záruka se měla podle předpokladů vztahovat na 80 % půjček, tj. 18,2 milionu EUR; ve skutečnosti však překročila celkovou výši související půjčky (viz bod 16).
(14)
Před restrukturalizací půjček v roce 2007 byla k pokrytí půjček podniku dána do zástavy pouze část nemovitého majetku podniku. V rámci restrukturalizace půjček v roce 2007 byla dodatečně zastavena zbývající část nemovitého majetku podniku. Tato zástava byla zřízena ve prospěch věřitelských bank podniku, a nikoli státu. Podle řeckého práva (5) však musí stát před vyplacením uplatněné záruky obdržet zajištění za zaručené půjčky.
(15)
Toto opatření nebylo Komisi oznámeno; Řecko místo toho v oznámení o podpoře na záchranu ze dne 5. listopadu 2007 uvedlo, že podnik předtím neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci.
(16)
Toto opatření bylo založeno na neoznámeném systému záruk, který řecké ministerstvo financí schválilo dne 26. ledna 2007. Systém poskytoval státní záruky pro restrukturalizaci půjček, jež nebyly splaceny ke dni 31. prosince 2006 (bez ohledu na to, zda byly po lhůtě splatnosti, či nikoli), na novou půjčku. Příslušné půjčky byly poskytnuty průmyslovým a důlním podnikům, chovatelům hospodářských zvířat a hotelům usazeným a působícím v oblasti Imathia v severním Řecku, a to na investice do dlouhodobých aktiv a provozního kapitálu. Systém nestanovil za státní záruku žádnou prémii. Na základě jednoho z jeho ustanovení záruka nakonec zahrnovala maximální částku ve výši 30 milionů EUR a úroky, tudíž částku vyšší, než byla částka souvisejících půjček (22,7 milionu EUR) (6).
2.2.3 Opatření č. 2: oznámená státní záruka z roku 2008
(17)
Dne 16. července 2008 schválila Komise oznámenou podporu na záchranu podniku Varvaressos ve formě státní záruky za půjčku ve výši 2,4 milionu EUR (7). Rozhodnutí bylo přijato na základě informací, že podniku nebyla předtím poskytnuta žádná podpora na záchranu ani restrukturalizaci, a že podnik je proto způsobilý pro podporu na záchranu (8).
(18)
Záruka byla poskytnuta bez prémie pro ručitele (stát) a vztahovala se na celou částku úvěru, tj. 2,4 milionu EUR.
(19)
Podle oznámení opatření, které řecké orgány podaly dne 5. listopadu 2007, má z celkové částky podpory částka ve výši [1,0-2,0] milionu EUR financovat tyto investice: a) reorganizace a modernizace řízení podniku v období 2006-2009 ([…] milionu EUR) a b) přesměrování výroby na ziskovější výrobky v období 2007-2009 ([…] milionu EUR). Tyto investice byly rovněž součástí plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 15. ledna 2009, a měly se uskutečnit ve stejném období jako plán (viz body 22-23 a 42-43).
2.2.4. Opatření č. 3: oznámená přímá dotace z roku 2009
(20)
Dne 15. ledna 2009 oznámilo Řecko přímou dotaci ve výši 14 milionů EUR na financování plánu restrukturalizace podniku.
(21)
Podle předloženého plánu restrukturalizace byly potíže podniku způsobeny vysokými finančními náklady investičního programu, který se prováděl v období 2000-2005, vysokými provozními náklady a nedostatky v řízení podniku.
(22)
Plán se vztahuje na období 2006-2011. V průběhu formálního vyšetřovacího řízení byl plán náležitě aktualizován a upravován. Hlavní myšlenkou procesu restrukturalizace je úplné splacení většiny bankovních půjček podniku (včetně půjčky, pro niž byla v červenci 2008 schválena podpora na záchranu), snížení výroby a zaměstnanosti (9), přesměrování výroby na ziskovější výrobky (podíl výroby zvláštních vláken na celkové výrobě se má do roku 2012 zvýšit na […] %) a reorganizace a modernizace řízení podniku.
(23)
Podle tří scénářů obsažených v plánu restrukturalizace (založených na středních, nejoptimističtějších a nejpesimističtějších předpokladech) obnoví podnik svou dlouhodobou životaschopnost do konce roku 2011.
(24)
Podle všech tří scénářů se má podle očekávání prodej podniku zvýšit a náklady a výdaje (bez odpisů) se mají snížit. Předpokládá se proto, že EBT + D (10) podniku bude v roce 2010 záporný a v roce 2011 (na konci období restrukturalizace) kladný. Současně bude v roce 2011 ROE (11) podniku vyšší než jeho výpůjční náklady (12) (podle scénáře založeného na středních a nejoptimističtějších předpokladech) nebo stejná (podle scénáře založeného na nejpesimističtějších odhadech).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(25)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že slučitelnost opatření podpory bude posouzena na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (13). Komise proto provedla prvotní posouzení opatření podpory na základě kritérií stanovených ve zmíněných pokynech.
(26)
Komise za prvé podotýká, že ji Řecko neinformovalo o dřívější státní záruce, která byla podniku Varvaressos poskytnuta v květnu 2007. Komise rovněž uvádí, že jí Řecko ve svém oznámení o podpoře na záchranu v listopadu 2007 sdělilo, že podnik Varvaressos předtím neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci. Komise měla proto pochybnosti, zda by ve svém rozhodnutí z července 2008 považovala podnik za způsobilý pro podporu na záchranu, pokud by Řecko neposkytlo nesprávné informace ohledně záruky z roku 2007.
(27)
Za druhé, s ohledem na záruku z roku 2007 Komise rovněž zpochybnila způsobilost podniku pro oznámenou podporu na restrukturalizaci, tj. zda je dodržena zásada „jednou a dost“.
(28)
Pokud jde o postavení příjemce jakožto podniku v obtížích, Komise podotýká, že podnik Varvaressos lze vzhledem ke ztrátám a poklesu prodeje v předchozích letech považovat za podnik v obtížích. Komise však vyslovila pochybnosti, zda byl podnik Varvaressos skutečně v obtížích v roce 2007, kdy byla poskytnuta záruka, jelikož podnik údajně mohl dosáhnout restrukturalizace svých stávajících půjček u týchž bank i bez veřejné intervence.
(29)
Pokud jde o obnovení životaschopnosti, Komise vyjádřila pochybnosti ohledně časového harmonogramu plánu, který předpokládá obnovení dlouhodobé životaschopnosti do konce roku 2009. Jelikož rok 2009 skončil a hlavní část restrukturalizace nebyla dosud provedena, Komise se domnívala, že časový rámec stanovený pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti již nelze pokládat za reálný.
(30)
Komise mimoto vyjádřila pochybnosti ohledně předložených průzkumů trhu s vlákny, které pocházely z roku 2007. Vzhledem ke skutečnosti, že od té doby již uplynuly dva roky a že došlo k významným změnám ve světové ekonomice, je možné, že tyto průzkumy jsou již zastaralé. Komise proto požadovala nový soubor údajů a odhadů a novější průzkumy trhu.
(31)
Pokud jde o zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže, Komise vyslovila pochybnosti ohledně dvou navrhovaných kompenzačních opatření. K těmto opatřením patřilo: a) uzavření jednoho ze tří výrobních závodů podniku, a to závodu v Naousse, a b) prodej podílu v dceřiné společnosti „Thiva Ginning Mills SA“. Obě tato opatření se považovala především za nezbytná k tomu, aby příjemce dosáhl dlouhodobé životaschopnosti, a nepředstavovala tudíž kompenzaci pro konkurenty podniku za narušení hospodářské soutěže.
(32)
Co se týká omezení podpory na nezbytné minimum, Komise se domnívala, že za účelem posouzení je podnik Varvaressos velkým podnikem (v roce 2006 měl roční obrat ve výši 28 milionů EUR), a uvedla, že se podnik nachází v oblasti způsobilé pro podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Na základě výše uvedených skutečností stanovila Komise vlastní příspěvek podniku v zásadě ve výši nejméně 40 % celkových nákladů plánu.
4. PŘIPOMÍNKY ŘECKA
(33)
Informace, které řecké orgány poskytly ohledně údajných opatření státní podpory, lze shrnout takto:
4.1 Záruka z roku 2007 jako státní podpora
(34)
Řecko uznává, že v květnu 2007 poskytlo státní záruku. Řecko však tvrdí, že tato záruka nepředstavuje státní podporu. Řecko zejména uvedlo, že: a) věřitelské banky by souhlasily s restrukturalizací půjček i bez státní záruky; b) státní záruka nebyla potřebná, jelikož při restrukturalizaci dluhu byly půjčky dostatečně kryty aktivy s hodnotou vyšší, než je dlužná částka, a c) státní záruka z roku 2007 nezlepšila schopnost podniku získat finanční prostředky na kapitálovém trhu, jelikož podnik Varvaressos byl stále schopen získat finanční prostředky sám.
4.2 Příjemce podpory jakožto „podnik v obtížích“ v roce 2007
(35)
Řecko tvrdí, že podnik Varvaressos byl v roce 2007 skutečně podnikem v obtížích a že jen díky nezatíženým aktivům značné hodnoty mohl získat přístup na finanční trh i bez státní záruky.
(36)
Řecko rovněž uvedlo, že restrukturalizace půjček v roce 2007 nepostačovala k tomu, aby mohl podnik financovat svou restrukturalizaci. Restrukturalizace půjček byla využita pouze k reorganizaci stávajícího silného zadlužení. Stále byly zapotřebí nové finanční prostředky a ty nebyly získány prostřednictvím restrukturalizace půjček v roce 2007. Podnik proto nebyl schopen obnovit sám svou životaschopnost a veřejná intervence byla v pořádku. Podnik Varvaressos tudíž splňuje kritérium uvedené v bodě 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(37)
V této souvislosti Řecko uvedlo, že pokud by se opatření z roku 2007 pokládalo za státní podporu, byl podnik způsobilý pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
4.3 Zásada „jednou a dost“
(38)
Podle Řecka byla všechna tři opatření, která jsou předmětem šetření (státní záruka z roku 2007, státní záruka z roku 2008 a oznámená přímá dotace), provedena s cílem usnadnit provedení jediného plánu restrukturalizace.
(39)
V prosinci 2006 požádal podnik Varvaressos o podporu na záchranu a restrukturalizaci a předložil stejný plán, jaký byl Komisi doručen později v lednu 2009. Časový rozdíl mezi podáním žádosti o podporu na záchranu a restrukturalizaci řeckým orgánům (prosinec 2006) a oznámením přímé dotace z roku 2009 Komisi (leden 2009) byl způsoben pouze administrativními záležitostmi, a nikoli opakujícími se potížemi a opakovanou potřebou zásahu státních orgánů.
(40)
Záruka z roku 2007 (opatření č. 1) měla vyřešit finanční problémy podniku v krátkodobém horizontu, a to tím, že prostřednictvím dvouletého zmrazení splátek úvěrů poskytne podniku oddechový čas. Ostatní opatření měla odstranit finanční problémy podniku v dlouhodobém horizontu. Všechna tři opatření měla zároveň společnou povahu, jelikož se všechna zabývala problémem týkajícím se bankovních půjček podniku.
(41)
Řecko závěrem uvedlo, že všechna tři opatření jsou součástí téhož procesu restrukturalizace, a zásada „jednou a dost“ není tudíž porušena.
4.4 Restrukturalizační náklady a vlastní příspěvek
(42)
Restrukturalizační náklady sestávají z restrukturalizace dlouhodobých bankovních půjček (23 milionů EUR), restrukturalizace zaměstnanosti (1 milion EUR), investic (3 miliony EUR) a restrukturalizace aktiv (1 milion EUR). Tyto náklady činí celkem 28 milionů EUR (14).
(43)
Řecko tvrdí, že celkové náklady restrukturalizace budou financovány ze státní podpory ve výši 14 milionů EUR a z vlastního příspěvku ve výši 14 milionů EUR. Vlastní příspěvek zahrnuje příjmy ve výši […] a částku ve výši 1 milionu EUR pocházející z prodeje podílu v dceřiné společnosti v roce 2007.
4.5 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(44)
Co se týká kompenzačních opatření, plán původně (před zahájením formálního vyšetřovacího řízení) navrhoval: a) zastavení činnosti v jednom ze tří výrobních závodů podniku, jež bylo zahájeno v roce 2007 a ukončeno v roce 2008, a b) odprodej podílu v dceřiné společnosti, k němuž došlo v roce 2007. Podnik uvedl, že tato dceřiná společnost byla v letech 2005 a 2006 ztrátová.
(45)
Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení navrhlo Řecko tato alternativní kompenzační opatření:
-
stažení podniku z řeckého trhu nejméně o 10 % v porovnání s prodejem v Řecku v roce 2009, a to do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace,
-
zákaz poskytnutí jakéhokoliv druhu státní podpory podniku do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace.
(46)
Řecko uvedlo, že existují důvody, které v případě podniku Varvaressos opodstatňují méně přísná kompenzační opatření a nižší příspěvek.
(47)
Řecko zejména uvedlo, že se podnik Varvaressos nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podporovanou oblastí. Míra nezaměstnanosti v oblasti Imathia je oproti celostátnímu průměru dvojnásobná a HDP činí 70 % celostátního průměru. Počet textilních/oděvních společností v oblasti Imathia se v roce 2008 snížil z 296 na 181 (39 % pokles). V posledních několika málo letech zaniklo v podnicích s více než deseti zaměstnanci 56 % pracovních míst.
(48)
Řecko taktéž uvedlo, že se od roku 2006 velikost podniku Varvaressos významně zmenšila, a to uzavřením jednoho z jeho tří závodů a odprodejem jeho dceřiné společnosti. Uzavření výrobního závodu vedlo k snížení počtu pracovních sil o […] osobohodin a k snížení výrobní kapacity o 30 %, přičemž toto snížení je nevratné (sešrotování nebo prodej zařízení). Prodej dceřiné společnosti měl za následek snížení ročního obratu o 6,7 milionu EUR. Podíl společnosti na trhu se celkově snížil o 27 %, pokud jde o hodnotu prodeje, a o 30 % z hlediska jeho objemu. Podnik se rovněž zcela stáhl z Estonska, Maďarska a Rumunska a částečně z Rakouska, Německa, Francie, Spojeného království, Bulharska, České republiky, Itálie a Polska (stažení v rozmezí od […] % do […] %).
5. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(49)
Komise obdržela připomínky podniku Varvaressos. Jeho tvrzení se do velké míry shodovala s tvrzeními řeckých orgánů.
(50)
Komise obdržela připomínky rovněž od dalších třetích stran, a to od stran, které jsou spojeny s činností podniku Varvaressos nebo které jsou dotčeny jeho činností. Všechny připomínky oceňovaly postavení příjemce jako subjektu přispívajícího k místnímu hospodářství i jako zavedené společnosti. Bylo rovněž uvedeno, že by ukončení činnosti podniku významně snížilo zaměstnanost a výrobní kapacitu v Řecku, zejména v oblasti Imathia. Mimoto se uvádělo, že podpora pro podnik Varvaressos nevede vzhledem k minimálnímu podílu podniku na trhu k narušení hospodářské soutěže.
6. POSOUZENÍ: EXISTENCE PODPORY
6.1 Opatření č. 1 a 2: státní záruky z roku 2007 a 2008
(51)
V čl. 107 odst. 1 SFEU jsou za neslučitelné s vnitřním trhem prohlášeny podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, a ovlivňují obchod mezi členskými státy. Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí proto splňovat následující čtyři kritéria.
(52)
Opatření musí být za prvé poskytnuto státem nebo ze státních prostředků. Státní záruky ohrožují státní prostředky, jelikož jejich uplatnění je hrazeno ze státního rozpočtu. Jakákoli záruka, za niž není poskytnuto přiměřené protiplnění, mimoto znamená ztrátu finančních prostředků pro stát. Státní záruky jsou poskytovány rozhodnutím příslušných ministerstev. V dotyčném případě byly záruky podniku Varvaressos v roce 2007 a 2008 poskytnuty na základě rozhodnutí řeckého ministerstva financí. Kritérium týkající se státních prostředků je proto splněno.
(53)
Opatření musí za druhé příjemce zvýhodňovat. Komise se domnívá, že obě dotyčné záruky poskytly podniku Varvaressos nepatřičnou výhodu. Z důvodů objasněných v bodech 2.2 a 3.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (dále jen „sdělení o zárukách“) (15) získá dlužník výhodu v případě, že za záruku neplatí běžnou tržní cenu. V některých případech by však dlužník jakožto podnik, který má finanční potíže, nenašel finanční instituci, která by bez státní záruky byla ochotna půjčku poskytnout za jakýchkoli podmínek.
(54)
V bodě 3.2 sdělení o zárukách Komise stanovila tři kumulativní podmínky, které pokládá za dostatečné, aby se vyloučila existence státní podpory ve formě záruky (tj. výhody). Tyto podmínky jsou následující:
-
dlužník nemá finanční potíže,
-
záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky,
-
rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit,
-
za záruku se platí běžná tržní cena.
(55)
Při použití těchto kritérií na daný případ Komise zjistila, že:
-
Podnik Varvaressos měl v době poskytnutí záruky z roku 2007 i záruky z roku 2008 finanční potíže (16).
-
Za druhé, jak je prokázáno v bodech 13, 16 a 18, vztahovala se záruka z roku 2007 i záruka z roku 2008 na více než 100 % půjček.
-
Za třetí, co se týká záruky z roku 2007, Komise uvádí, že rozsah poskytnuté záruky nebylo možno náležitě změřit. To prokazuje skutečnost, že podle informací, které poskytly řecké orgány (viz body 13 a 16), měla záruka původně pokrývat 80 % půjček, tj. 18,2 milionu EUR, nakonec však na základě jednoho ustanovení systému záruk zahrnovala 30 milionů EUR.
-
Za čtvrté, záruka z roku 2007 i záruka z roku 2008 byla poskytnuta s ohledem na půjčky pro podnik v obtížích a neobsahovala prémii pro ručitele (stát). Pouhá skutečnost, že za záruky nebyl uhrazen žádný poplatek, může naznačovat, že opatření poskytla podniku Varvaressos výhodu. Záruka bez uhrazení prémie není na komerčním bankovním trhu dostupná. To platí o to více pro záruky poskytnuté podnikům v obtížích, u nichž je riziko nesplacení vysoké.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že by podnik záruky z roku 2007 a 2008 nezískal za stejných podmínek na trhu, a tato opatření tudíž příjemce podpory zvýhodnila.
(57)
Za třetí, aby se opatření považovalo za podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být selektivní. Záruka z roku 2007 byla založena na odvětvovém systému a záruka z roku 2008 představovala opatření ad hoc pro podnik Varvaressos. Kritérium týkající se selektivity je proto splněno.
(58)
Opatření musí rovněž narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Podnik Varvaressos působí v odvětví, jehož výrobky jsou předmětem rozsáhlého obchodu mezi členskými státy a podléhají silné hospodářské soutěži. V době provedení opatření podpory uskutečnil podnik Varvaressos většinu svého prodeje v ostatních členských státech (viz výše bod 7). Dotyčná opatření podpory proto poskytla podniku Varvaressos ve srovnání s jeho konkurenty výhodu (viz body 53-56). Pokud státní podpora posílí postavení jednoho podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží při obchodování mezi členskými státy, je nutno tyto podniky považovat za podniky dotčené takovouto podporou. Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je proto splněno.
(59)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že státní záruky z roku 2007 a 2008 (opatření č. 1 a 2) představují státní podporu pro podnik Varvaressos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 Opatření č. 3: oznámená přímá dotace z roku 2009
(60)
Pokud jde o kritérium týkající se státních prostředků a přičitatelnosti státu, tato přímá státní dotace pochází ze státního rozpočtu a schválilo ji příslušné ministerstvo. Toto kritérium je proto splněno.
(61)
Pokud jde o kritérium týkající se výhody, o přímé dotaci bylo rozhodnuto ve prospěch podniku, který má finanční potíže. Řecký stát neobdržel za dotaci žádné protiplnění. Dotace proto poskytuje podniku Varvaressos výhodu.
(62)
Komise se tudíž domnívá, že oznámená přímá dotace z roku 2009 podnik zvýhodňuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(63)
Pokud jde o kritérium týkající se selektivity, o přímé dotaci bylo rozhodnuto na základě rozhodnutí ad hoc určeného podniku. Toto kritérium je proto splněno.
(64)
Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je splněno stejně jako v bodě 58.
(65)
Na základě výše uvedených úvah dospěla Komise k závěru, že oznámená přímá dotace z roku 2009 představuje státní podporu pro podnik Varvaressos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.3 Protiprávní podpora
(66)
Podle čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (17), je nutno za protiprávní podporu pokládat novou podporu uskutečňovanou v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU.
(67)
V daném případě poskytlo Řecko podniku Varvaressos státní záruku z roku 2007, aniž by ji oznámilo Komisi a vyčkalo na její připomínky či konečné rozhodnutí o slučitelnosti opatření s vnitřním trhem.
(68)
Komise se proto v této fázi domnívá, že státní záruka z roku 2007 je protiprávní.
7. POSOUZENÍ: SLUČITELNOST SE SFEU
(69)
Jak je uvedeno v bodě 4.1 sdělení o zárukách, nevyhovuje-li individuální záruka nebo systém záruk principu investora v tržním hospodářství, má se za to, že obsahuje státní podporu. Prvek státní podpory je pak třeba kvantifikovat, aby se mohlo ověřit, zda podpora splňuje podmínky zvláštní výjimky pro státní podporu. Před posouzením slučitelnosti podpory musí proto Komise kvantifikovat prvek podpory.
7.1 Kvantifikace podpory
(70)
Záruky z roku 2007 a 2008: ve sdělení o zárukách stanovila Komise obecné zásady pro výpočet prvku podpory obsaženého v zárukách.
(71)
Komise se domnívá, že státní záruku lze v zásadě považovat za podporu až do celkové výše související půjčky, pokud příjemce není schopen získat sám přístup na finanční trhy (viz bod 2.2 a bod 4.1 písm. a) sdělení o zárukách).
(72)
Sdělení o zárukách stanoví v bodech 4.1 (obecná pravidla), 4.2 (prvek podpory v individuálních zárukách) a 4.4 (prvek podpory v systémech záruk) pravidla, která se používají při výpočtu prvku podpory v zárukách. V následujících bodech použije Komise tato pravidla na opatření č. 1 a 2.
(73)
V daném případě Řecko prokázalo, že podnik Varvaressos měl v době poskytnutí záruky z roku 2007 dosud přístup na finanční trhy (viz bod 35). Komise se proto domnívá, že by podnik měl přístup na finanční trhy i bez státní záruky z roku 2007.
(74)
Co se týká záruky z roku 2008, Komise podotýká, že Řecko záruku z roku 2008 oznámilo v témže roce (listopad 2007), v němž poskytlo záruku z roku 2007 (květen 2007). Komise se proto domnívá, že rovněž v době poskytnutí záruky z roku 2008 měl podnik stále určitou úvěruschopnost a přístup na finanční trh (18).
(75)
Vzhledem k finančním potížím podniku v době provedení opatření by však obchodní banky účtovaly vyšší úrokovou sazbu, než jaké bylo dosaženo se státní zárukou, jelikož záruka představuje pro banky další zajištění. Komise proto usuzuje, že výhodou, kterou podnik Varvaressos získal prostřednictvím záruk z roku 2007 a 2008, není celková výše půjček, které podnik mohl získat i bez státních záruk, nýbrž nižší úroková sazba, jíž bylo díky zárukám dosaženo.
(76)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách by se v případě neexistence srovnatelné tržní prémie měly porovnat všechny finanční náklady na půjčku získanou na trhu se zárukou a bez záruky (tj. úroková sazba u podobné půjčky bez záruky by se měla porovnat s úrokovou sazbou + záruční prémií za půjčku se státní zárukou).
(77)
V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Ve svém sdělení o metodě stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 2008 (19) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách z roku 2008“) proto Komise vypracovala finanční metodiku, kterou lze z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách použít jako náhradní proměnnou za tržní úrokovou sazbu.
(78)
V daném případě neexistuje žádný údaj o tom, jakou částku by podnik Varvaressos zaplatil za srovnatelnou půjčku bez záruky. Obě záruky byly mimoto poskytnuty před začátkem hospodářské a finanční krize. Komise zastává názor, že kvůli době, která uplynula od provedení opatření, by byl výpočet „skutečné“ tržní sazby pro řecký textilní podnik obtížný. Komise proto jako náhradní proměnnou za tržní sazbu použije příslušnou referenční sazbu.
(79)
Pokud jde o státní záruku z roku 2007, v době, kdy byla poskytnuta, bylo možno zajištění půjček podniku Varvaressos považovat pro účely sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 za vysoké (20). Prvek podpory obsažený ve státní záruce z roku 2007 je proto nutno vypočítat pomocí marže ve výši 400 bazických bodů, která je použitelná na půjčky podniků v obtížích s vysokým zajištěním.
(80)
Na tomto základě byla výše tržních úroků, jež by bylo nutno zaplatit za půjčku, na niž se vztahovala záruka z roku 2007, v případě neexistence státní záruky vypočtena celkem na 7,3 milionu EUR. Úroky skutečně zaplacené za tuto půjčku (za záruku neexistoval žádný poplatek) za období od ledna 2007 do prosince 2010 činí celkem 4,9 milionu EUR. Rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou sazbou, kterou by podnik hradil bez záruky, a úrokovou sazbou, jíž bylo dosaženo prostřednictvím státní záruky po uhrazení případných prémií, se rovná prvku podpory ve výši 2,4 milionu EUR, který je nutno připočítat k částce podpory pro plán restrukturalizace (21).
(81)
Pokud jde o státní záruku z roku 2008, související půjčka ve výši 2,4 milionu EUR byla podniku vyplacena dne 10. února 2009. Její úroková sazba činila 6měsíční Euribor plus 3,6 % a doba trvání byla šest měsíců (nebo do skončení posuzování plánu restrukturalizace). Tato půjčka nebyla dosud splacena (nadále zůstává počáteční jistina).
(82)
Podnik se stále nacházel v obtížích a neměl již žádná volná aktiva, která by mohl nabídnout jako zajištění (22). Při neexistenci zajištění Komise tudíž k základní řecké úrokové sazbě připočetla přirážku ve výši 1 000 bazických bodů, což vedlo k tržním úrokům ve výši 550 000 EUR, jež by měly být uhrazeny za financování z roku 2008. Úroky, které se skutečně vztahovaly na půjčku z roku 2008, činily (za záruku neexistoval žádný poplatek) za období od února 2009 (kdy byla vyplacena související půjčka) do prosince 2010 celkem 0,25 milionu EUR. Rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou sazbou, kterou by podnik hradil bez záruky, a úrokovou sazbou, jíž bylo dosaženo prostřednictvím státní záruky po uhrazení případných prémií, se rovná prvku podpory ve výši 0,3 milionu EUR, jenž se připočítá k částce podpory pro plán restrukturalizace.
(83)
Co se týká opatření č. 3, vzhledem ke skutečnosti, že se jedná o přímou dotaci, představuje prvek podpory celá částka ve výši 14 milionů EUR.
(84)
Na základě výše uvedených skutečností činí prvek podpory obsažený v opatřeních č. 1, 2 a 3 celkem 16,7 milionu EUR.
7.2 Právní základ pro posouzení: pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci
(85)
Jelikož opatření představují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jejich slučitelnost je nutno posoudit na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 zmíněného článku.
(86)
Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a odst. 3 písm. d) a e) nejsou zjevně použitelné a řecké orgány se jich nedovolávaly.
(87)
Podnik Varvaressos byl v době provedení opatření podnikem v obtížích (viz bod 9 výše a body 89-90 níže), slučitelnost opatření podpory lze proto posoudit pouze na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, tj. podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
7.3 Způsobilost podniku
(88)
Co se týká bodu 10 písm. a) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, Komise podotýká, že ačkoliv podnik Varvaressos přišel v období 2004-2009 o podstatnou část svého vlastního kapitálu, neztratil v posuzovaném období (2007-2009) více než polovinu svého zapsaného kapitálu. Pokud jde o bod 10 písm. c), podnik Varvaressos nesplnil podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení.
(89)
Na druhou stranu (jak je uvedeno v bodě 9) se finanční situace podniku v období 2006-2009 významně zhoršila. Vyvozuje se proto závěr, že podnik Varvaressos byl již v roce 2006 podnikem v obtížích ve smyslu bodu 11 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, jelikož jeho ztráty rostly a obrat se snižoval.
(90)
Pokud jde o bod 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, zdá se, že v roce 2007 podnik skutečně potřeboval více finančních prostředků, než kolik činily jeho stávající půjčky, aby mohl dosáhnout životaschopnosti. To prokazuje skutečnost, že v roce 2006 podnik požádal o podporu na restrukturalizaci. Restrukturalizace půjček z roku 2007 proto nepostačovala k obnovení životaschopnosti, jelikož sloužila pouze k splacení stávajících půjček, a nikoli k získání dalších úvěrů. Komise proto uznává, že podnik nemohl v roce 2007 obnovit svou životaschopnost bez státní podpory a že měl finanční potíže také podle bodu 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.4 Zásada „jednou a dost“
(91)
Komise považuje státní záruky z roku 2007 a 2008 za podporu na záchranu. První záruka měla vyřešit finanční potíže podniku Varvaressos v krátkodobém horizontu tím, že mu prostřednictvím dvouletého zmrazení splátek půjček poskytne oddechový čas. Druhá záruka měla udržet podnik na trhu, dokud nebude předložen plán restrukturalizace.
(92)
Navzdory skutečnosti, že záruka z roku 2007 byla ve skutečnosti opatřením podpory na záchranu, nebyla ukončena do šesti měsíců od data provedení (30. května 2007), tj. do 30. listopadu 2007. To by v zásadě představovalo zneužití (protiprávní) podpory a porušení zásady „jednou a dost“.
(93)
Komise však musí slučitelnost opatření podpory posoudit rovněž na základě všech ostatních možných důvodů. Bod 20 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci omezuje tyto důvody na důvody stanovené v těchto pokynech. To přesto umožňuje považovat podporu na záchranu za podporu na restrukturalizaci, tj. jako součást nepřetržité restrukturalizace (viz rovněž věc C11/2007, Ottana Energia (23)).
(94)
V této souvislosti se Komise s ohledem na otázku, zda jsou tři opatření, která jsou předmětem šetření, součástí nepřetržité restrukturalizace, domnívá, že tomu tak skutečně je. Tato úvaha vyplývá z těchto skutečností:
(95)
Za prvé, všechna tři opatření měla stejný účel, tj. vyřešit problém vyplývající z vysokých úvěrových závazků podniku v minulosti.
(96)
Záruky z roku 2007 a 2008 nepostačovaly k tomu, aby podnik získal finanční prostředky potřebné pro restrukturalizaci (které se rovnaly přinejmenším jeho celkovým půjčkám, tj. 25,4 milionu EUR na konci roku 2006), jelikož těchto finančních prostředků bylo možno dosáhnout pouze kombinací všech tří opatření jakožto tří tranší v rámci jednoho procesu restrukturalizace.
(97)
Účelem největší části půjčky, na niž se vztahovala záruka z roku 2008 (1,8 milionu EUR z celkové částky ve výši 2,4 milionu EUR), bylo financování stejných investic jako v případě dotace na restrukturalizaci z roku 2009. Tyto investice se měly současně uskutečnit v témže období jako plán restrukturalizace z roku 2009 (viz bod 19).
(98)
Plán restrukturalizace z roku 2009 je mimoto stejný jako plán obnovy, který podnik předložil řeckým orgánům již v roce 2006 (viz body 11-12), s určitými změnami provedenými v souvislosti s jeho posuzováním.
(99)
Restrukturalizace skutečně začala v roce 2006. Plán zahrnoval konkrétně čtyři restrukturalizační opatření, která byla provedena nebo začala být prováděna před poskytnutím záruky z roku 2007 (květen 2007), tj. snížení výroby (2006), snížení počtu pracovníků (2006), prodej dceřiné společnosti Thiva (leden 2007) a reorganizace a modernizace řízení podniku (2006).
(100)
Komise proto vyvozuje závěr, že opatření podpory, která jsou předmětem šetření, představují tranše v rámci téže restrukturalizace, které byly poskytnuty s cílem usnadnit provedení jediného plánu restrukturalizace. Zásada „jednou a dost“ není tudíž porušena.
7.5 Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(101)
Na základě výše uvedených skutečností posoudí Komise slučitelnost všech tří opatření podpory jako součástí nepřetržité restrukturalizace.
(102)
Komise je názoru, že opatření stanovená v plánu restrukturalizace skutečně řeší přesné příčiny potíží podniku. Podle názoru Komise plán jako příčiny potíží podniku Varvaressos správně identifikuje níže uvedené činitele (vnější a vnitřní):
-
vysoké půjčky v minulosti (v období 2000-2005),
-
vysoké provozní náklady (snížení marže v důsledku asijské konkurence a rychle rostoucí ceny vstupů),
-
neschopnost reagovat na vývoj na trhu.
(103)
Navrhovaná restrukturalizační opatření mají tyto problémy odstranit. Plán za prvé navrhuje finanční restrukturalizaci podniku, za druhé navrhuje konkrétní opatření k zlepšení ziskového rozpětí podniku změnou skladby příjmů a snížením provozních nákladů a za třetí navrhuje modernizaci řízení. Restrukturalizační opatření jsou rozdělena do 14 „akcí“, přičemž jsou stanoveny náklady každé akce. Komise vyvozuje závěr, že navrhované akce (jak se zdá) přiměřeně řeší základní problémy podniku.
(104)
Co se týká finančního dopadu plánu restrukturalizace, finanční výhledy reálně sledují provádění balíčku restrukturalizačních opatření. Zvýšení obratu (přibližně o 5 % ročně) a zvýšení provozních výnosů (přibližně o 10 % ročně) po provedení restrukturalizačních opatření (tj. změny sortimentní skladby a racionalizace nákladů) je přiměřené.
(105)
Na tomto základě Komise uznává, že restrukturalizace podniku umožní obnovit jeho životaschopnost v roce 2011 a jeho akcionáři docílí návratnosti investovaného kapitálu, která bude vyšší než výpůjční náklady nebo (v nejhorším případě) stejná, a dosáhne tudíž uspokojivé úrovně. Komise podotýká, že těchto výsledků bude dosaženo v přiměřené lhůtě a že očekávané výsledky jsou založeny na přiměřených předpokladech.
(106)
Komise se proto domnívá, že plán splňuje kritéria stanovená v bodech 35-37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.6 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(107)
Pokud jde o navrhovaná kompenzační opatření, plán restrukturalizace navrhuje: a) stažení podniku z řeckého trhu nejméně o 10 % v porovnání s prodejem v Řecku v roce 2009, a to do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace, a b) zákaz poskytnutí jakéhokoliv druhu státní podpory podniku do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace.
(108)
Komise má za to, že navrhované 10 % stažení z řeckého trhu umožní konkurentům vstoupit na trh nebo zvýšit prodej na trhu, na němž má podnik silnou přítomnost. Přítomnost podniku na řeckém trhu se v minulých letech podstatně zvýšila, a to z 32 % na 42 %, na rozdíl od jeho prodeje v EU, který se snížil z 67 % na 52 % (viz bod 7). Podnik mimoto na řeckém textilním trhu zaujímá desáté místo (podle údajů z roku 2007, viz bod 8). V posledních letech se současně zvýšila přítomnost podniku v zemích mimo EU (z 1 % na 6 %), což prokazuje, že životaschopnost podniku nezávisí na vyšší přítomnosti na trhu EU.
(109)
Stažení z řeckého trhu bude současně znamenat, že se podnik Varvaressos částečně nebo zcela vzdá svých zavedených obchodních vztahů v rámci své země a pokusí se je nahradit novými vztahy v ostatních členských státech EU nebo ve třetích zemích. To bude skutečnou zkouškou konkurenceschopnosti podniku.
(110)
Komise rovněž podotýká, že na základě všech tří scénářů týkajících se životaschopnosti se má prodej podniku podle očekávání zvýšit (viz bod 24). Snížení prodeje v Řecku však není v rozporu se zvýšením obratu: snížení prodeje se může uskutečnit ve prospěch konkurentů podniku tím, že se pro ně uvolní kapacita; zvýšení obratu umožní životaschopnost příjemce.
(111)
Bylo by však možno tvrdit, že vhodným rokem, jenž by se měl použít jako referenční rok pro 10 % stažení z řeckého trhu, by měl být spíše rok 2006 než rok 2009. Důvodem je skutečnost, že podle bodu 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být snížení „nedílnou součástí restrukturalizace, jak je stanoveno v jejím plánu“. Restrukturalizace podniku skutečně začala v roce 2006 a měla trvat pět let (do roku 2011). Podle této logiky by proto kompenzační opatření mělo mít dopad, který bere v úvahu celou dobu trvání restrukturalizace a odpovídá této době, a nikoli pouze její části.
(112)
Komise na druhou stranu uvádí, že dopad kompenzačních opatření musí být co nejvýznamnější. V daném případě byl prodej podniku v Řecku v roce 2009 vyšší než prodej v roce 2006 (8,1 milionu EUR oproti 7,1 milionu EUR). Komise proto usuzuje, že opatření je nutno vyčíslit v porovnání s prodejem v roce 2009, jelikož takto bude mít vyšší dopad.
(113)
Pokud jde o zákaz jakéhokoliv druhu státní podpory, Komise jej pokládá za doplněk ke stažení z řeckého trhu, které je již na uspokojivé úrovni (10 %). Podnik Varvaressos se nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podle odchylky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47), což znamená, že by podnik mohl být způsobilý pro investiční podporu s intenzitou podpory ve výši 40 %. Zákazy týkající se budoucí podpory již byly jako dodatečná kompenzační opatření schváleny dříve ve věcech Alstom (24) a Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Komise se mimoto domnívá, že se velikost podniku zmenšila natolik, že by další zmenšení bylo kritické pro jeho životaschopnost (viz bod 48).
(115)
Komise současně znovu podotýká, že dopad kompenzačních opatření musí být co nejvýznamnější. V daném případě má proto Komise za to, že by se doba trvání budoucího zákazu státní podpory měla prodloužit na více než dva roky. To neohrozí životaschopnost podniku, nýbrž napraví přílišné narušení hospodářské soutěže. Komise se proto domnívá, že vhodnější je čtyřletý zákaz.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že výše popsaná kompenzační opatření splňují požadavky pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Konkrétně: a) přinášejí prospěch konkurentům podniku Varvaressos ve smyslu bodu 31; b) mají podobu stanovenou v bodě 39 a bodě 46 písm. c) a c) uskuteční se na trhu, na němž bude mít podnik Varvaressos po restrukturalizaci významné postavení ve smyslu bodu 40.
(117)
V souladu s bodem 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou kompenzační opatření úměrná rušivým účinkům dotyčné podpory, a zejména velikosti a relativnímu významu daného podniku na trhu. Podnik Varvaressos měl v roce 2008 malý podíl na trhu pro výrobu vláken v EU ve výši […] % (viz bod 8).
(118)
V bodě 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je současně stanoveno, že v podporovaných oblastech mohou být podmínky pro schválení podpory méně přísné. Podnik Varvaressos se nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podle odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47).
(119)
Na základě výše uvedených skutečností se kompenzační opatření, která Řecko navrhuje, nejeví jako dostatečná. Komise se na druhou stranu domnívá, že opatření spolu s prodlouženým zákazem budoucí podpory do roku 2015 skutečně splňují kritéria týkající se kompenzačních opatření, která jsou stanovena v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.7 Podpora omezená na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(120)
Řecko uvedlo, že podle kritérií stanovených v doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (26) je podnik od roku 2009 středně velkým podnikem. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že podnik obdržel státní podporu poprvé v roce 2007, měl by se pro účely tohoto posouzení pokládat za velký podnik (v roce 2006 měl roční obrat 28 milionů EUR). Příspěvek podniku k plánu restrukturalizace by měl tudíž v souladu s bodem 44 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci v zásadě činit přinejmenším 50 % celkových nákladů plánu.
(121)
Komise však podotýká, že se podnik nachází v oblasti, která je pro účely regionální podpory podle odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47). Podle bodu 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci mohou být v podporovaných oblastech podmínky pro schválení podpory méně přísné, co se týče výše příspěvku ze strany příjemce podpory, pokud nestanoví pravidla pro státní podporu v určitém odvětví jinak.
(122)
Na základě výše objasněných okolností a v souladu se svou praxí se Komise domnívá, že v daném případě činí náležitý vlastní příspěvek podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci 40 %.
(123)
Na základě výše uvedených skutečností a výpočtu opatření podpory v bodech 70 až 84 je celková restrukturalizace ve výši 30,7 milionu EUR financována takto:
-
podpora ve výši 16,7 milionu EUR: přímá dotace ve výši 14 milionů EUR s připočtením prvku podpory ve výši 2,4 milionu EUR, který je obsažen ve státní záruce z roku 2007 (na základě scénáře zahrnujícího marži ve výši 400 bazických bodů), a prvku podpory ve výši 0,3 milionu EUR, který je obsažen ve státní záruce z roku 2008 (1 000 bazických bodů),
-
plus vlastní příspěvek ve výši 14 milionů EUR.
(124)
Vlastní příspěvek podniku proto činí 46 % celkových finančních nákladů restrukturalizace, tj. je vyšší než minimální 40 % vlastní příspěvek, jak je stanoveno v bodě 122, a podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je tudíž v rámci příslušných mezí.
8. ZRUŠENÍ ROZHODNUTÍ KOMISE O PODPOŘE NA ZÁCHRANU Z ČERVENCE 2008
(125)
Státní záruka z roku 2007 prokazuje, že rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 (viz bod 1) bylo založeno na nesprávných informacích, které poskytly řecké orgány. Řecké orgány v oznámení podpory na záchranu (listopad 2007) zejména uvedly, že podnik Varvaressos neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci, ačkoliv mu byla v květnu 2007 poskytnuta státní záruka.
(126)
Podle článku 9 procesního nařízení může Komise poté, co měl dotyčný členský stát možnost předložit své připomínky, zrušit rozhodnutí, které učinila podle čl. 4 odst. 3, pokud bylo rozhodnutí založeno na nesprávné informaci poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí.
(127)
V daném případě nebylo Komisi známo, že podnik Varvaressos již dříve obdržel podporu v době, kdy měl potíže. Nebyla proto zkoumána zásada „jednou a dost“ a při výpočtu podpory na záchranu nebyla zohledněna již poskytnutá podpora.
(128)
Rozhodnutím o zahájení řízení ze dne 9. března 2010 poskytla Komise Řecku možnost předložit připomínky ke skutečnosti, že rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 bylo založeno na nesprávné informaci, kterou poskytly řecké orgány, a sice že podnik Varvaressos neobdržel předtím žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci. Ve svých připomínkách Řecko uznalo, že v květnu 2007 poskytlo státní záruku. Řecko však tvrdilo, že záruka z roku 2007 nepředstavuje státní podporu (viz bod 34). Komise nemůže argumenty Řecka uznat, jelikož jsou založeny na hypotetických tvrzeních a kritériích týkajících se opatření, která nejsou státní podporou, nebo narušují správný význam úvěrového hodnocení.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností je nutno rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 zrušit.
9. ZÁVĚR
(130)
Komise vyvozuje závěr, že opatření podpory, která jsou předmětem šetření, jsou slučitelná s vnitřním trhem, jsou-li dodrženy určité podmínky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2008, kterým se schvaluje oznámená podpora na záchranu pro podnik Varvaressos, se zrušuje z důvodu nesprávné informace poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí, v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 659/1999.
Článek 2
Podpora, kterou Řecko částečně provedlo a kterou zamýšlí částečně provést ve prospěch podniku Varvaressos S.A. ve výši 16,7 milionu EUR, je s výhradou podmínek stanovených v článku 3 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Je nezbytné úplné provedení plánu restrukturalizace podniku Varvaressos.
2. Počínaje rokem 2011 se roční obrat podniku Varvaressos z prodeje v Řecku musí snížit o 10 % v porovnání s obratem z prodeje v Řecku v roce 2009. Toto omezení platí pro kalendářní roky 2011, 2012 a 2013.
3. Podniku nebude až do konce roku 2015 poskytnut žádný druh státní podpory. To zahrnuje jakékoli financování z místních, regionálních nebo celostátních zdrojů a zdrojů EU.
4. Dvě předchozí podmínky se vztahují na podnik Varvaressos, na všechny jeho budoucí dceřiné společnosti a na společnosti, které ovládají akcionáři podniku Varvaressos, pokud tyto společnosti využívají výrobní aktiva (např. výrobní závody, výrobní linky), která v současnosti patří podniku Varvaressos nebo jeho dceřiným společnostem. Tyto podmínky budou platit i po prodeji podniku Varvaressos a/nebo jeho sloučení do jiného právního subjektu nebo v případě, budou-li aktiva podniku Varvaressos prodána jako fungující podnik jinému právnímu subjektu.
5. Za účelem sledování dodržování všech předchozích podmínek předkládá Řecko Komisi pololetní zprávy o stavu pokroku při restrukturalizaci podniku Varvaressos. Pokud jde o omezení prodeje, Řecko předkládá Komisi výroční zprávy, které jsou zaslány nejpozději do konce ledna a v nichž jsou uvedeny údaje o prodeji za předchozí kalendářní rok.
Článek 4
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Řecko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
SKLEP KOMISIJE
z dne 14. decembra 2010
o državni pomoči C 8/10 (ex N 21/09 in NN 15/10) Grčije za družbo Varvaressos S.A.
(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8923)
(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2011/414/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
ob upoštevanju odločitve Komisije o začetku postopka iz člena 108(2) PDEU v zvezi s pomočjo C 8/10 (ex N 21/09 in NN 15/10) (2),
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Komisija je 5. novembra 2007 od Grčije prejela priglasitev ukrepa pomoči za reševanje za družbo Varvaressos S.A. (v nadaljnjem besedilu: Varvaressos). Po izmenjavi informacij je Komisija 16. julija 2008 sprejela odločitev o nenasprotovanju priglašenemu ukrepu.
(2)
Komisija je 15. januarja 2009 od Grčije prejela priglasitev ukrepa pomoči za prestrukturiranje za družbo Varvaressos.
(3)
Po izmenjavi informacij je Komisija 9. marca 2010 začela formalni postopek preiskave v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje, ki jo je Grčija priglasila 15. januarja 2009, in državnim poroštvom, ki ga je Grčija leta 2007 nezakonito odobrila družbi Varvaressos. V zvezi z državnim poroštvom je Komisija navedla možnost preklica svojega sklepa z dne 16. julija 2008 o odobritvi priglašene pomoči za reševanje družbi Varvaressos.
(4)
Odločitev o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije10. marca 2009 (3). Po začetku postopka je Grčija 28. julija 2010 predložila pripombe in informacije. Tudi družba Varvaressos je 18. junija 2010 predložila pripombe in informacije. Druge tretje osebe so pripombe predložile 4. junija 2010, 14. junija 2010 in 17. junija 2010 (4).
(5)
Komisija je z dopisom z dne 9. julija 2010 zahtevala dodatne informacije v zvezi z navedenima državnima ukrepoma. Grški organi so odgovorili z dopisom z dne 14. septembra 2010.
(6)
Na zahtevo upravičenke je bilo 14. julija 2010 organizirano srečanje. Na navedenem srečanju se je razpravljalo o spremenjenem načrtu za prestrukturiranje.
2. OPIS
2.1 Upravičenka
(7)
Družba Varvaressos je bila ustanovljena leta 1975 in deluje na trgu tekstila kot predilnica (proizvodnja in prodaja preje). Prejo izvaža v 20 držav, vključno z Nemčijo, Francijo, Avstrijo, Italijo, Španijo, Združenim kraljestvom in Slovenijo. Leta 2009 je družba 52 % svoje prodaje opravila v državah EU, ki niso vključevale Grčije (57 % leta 2008 in 67 % leta 2007), 42 % v Grčiji (40 % leta 2008 in 32 % leta 2007) in 6 % v državah, ki niso članice EU (2 % leta 2008 in 1 % leta 2007).
(8)
Leta 2009 je imela družba v povprečju 205 zaposlenih (kar je manj kot v letu 2008, ko je imela 212 zaposlenih) in 19 milijonov EUR prometa. Na podlagi podatkov za leto 2007 je bila na grškem trgu tekstila na 10. mestu. Leta 2008 je imela družba na trgu preje […]-odstoten delež.
(9)
V obdobju 2004-2009 se je letni promet družbe zmanjšal z 28,4 milijona EUR na 19,2 milijona EUR (32-odstotno zmanjšanje). V obdobju 2006-2009 se je bilančna izguba družbe z 2 milijonov EUR v letu 2006 povečala na 17,2 milijona EUR v letu 2009. Ključni finančni podatki družbe za obdobje 2004-2009 so prikazani v preglednici 1.
Preglednica 1
Ključni finančni podatki družbe Varvaressos za obdobje 2004-2009
(v milijonih EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Promet
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Prihodki pred davki (EBT)
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Bilančna izguba
Ni relevantno
Ni relevantno
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Osnovni kapital
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Lastniški kapital
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Dolg/lastniški kapital
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Vir: Podatki iz finančnih izkazov za obdobje 2004-2009.
2.2 Ukrepi
(10)
V obdobju 2007-2008 sta bila družbi Varvaressos odobrena dva državna ukrepa, in sicer nepriglašeno državno poroštvo za reprogramiranje obstoječih posojil maja 2007 (ukrep 1) in priglašeno državno poroštvo za novo posojilo za reševanje, ki ga je Komisija odobrila julija 2008 (ukrep 2). Januarja 2009 je Grčija priglasila ukrep pomoči za prestrukturiranje v obliki neposrednih nepovratnih sredstev (ukrep 3).
2.2.1 Sanacijski načrt iz leta 2006
(11)
Da je družba Varvaressos lahko prejela navedeno pomoč, je decembra 2006 grškim organom predložila sanacijski načrt z naslovom „Strateški in poslovni načrt za obdobje 2006-2011“. V njem so opisani strateški cilj družbe in potrebni ukrepi ter tudi napovedi v zvezi s finančnim položajem družbe za obdobje 2006-2011. Načrt predvideva: (a) povečanje deleža posebnih tkanin v celotni proizvodnji z […] % v letu 2007 na […] % v letu 2011, da se poveča stopnja dobička družbe; (b) zmanjšanje skupne proizvodne zmogljivosti s […] tisoč ton v letu 2007 na […] tisoč ton v obdobju 2008-2011; in (c) zmanjšanje osebja družbe z 237 v letu 2007 na 217 v letu 2011.
(12)
Pričakuje se, da bodo dolgoročna posojila družbe v višini 15,6 milijona EUR odplačana do konca leta 2010. Poleg tega se v obdobju 2006-2009 pričakujejo stroški v višini [1-2] milijona EUR za naložbe v reorganizacijo vodenja družbe in preusmeritev njene proizvodnje v dobičkonosnejše izdelke. Potrebna državna pomoč za obdobje 2007-2011 znaša 13,5 milijona EUR za odpravo posledic neuspešnih naložb v obdobju 2000-2005, zaradi katerih je družba v težavah. Pričakuje se, da bo sposobnost preživetja družbe ponovno vzpostavljena leta 2010 s prihodki pred davki v višini 1 milijona EUR in 3,5-odstotno stopnjo dobička (pozitivni prihodki pred davki v višini 0,8 milijona EUR in 2,6-odstotna stopnja dobička v letu 2011). Pričakuje se, da se bo prodaja povečala s 26,2 milijona EUR v letu 2006 na 29,3 milijona EUR v letu 2011 (12-odstotno povečanje).
2.2.2 Ukrep 1: nepriglašeno državno poroštvo iz leta 2007
(13)
Grčija je 30. maja 2007 sprejela ministrski sklep, s katerim je družbi Varvaressos zagotovila državno poroštvo kot zavarovanje za reprogramiranje obstoječih posojil družbe v skupni višini 22,7 milijona EUR. To poroštvo naj bi krilo 80 % posojil, tj. 18,2 milijona EUR, vendar je dejansko preseglo skupni znesek zadevnega posojila (glej uvodno izjavo 16 spodaj).
(14)
Pred reprogramiranjem leta 2007 je bil le del nepremičninskih sredstev družbe pod hipoteko za kritje njenih posojil. V okviru reprogramiranja leta 2007 so bila pod hipoteko dana še preostala nepremičninska sredstva družbe. Ta hipoteka je bila sklenjena v korist bank upnic družbe in ne v korist države. Vendar mora v skladu z grško zakonodajo (5) država pred plačilom unovčenih poroštev prejeti zavarovanja za posojila s poroštvom.
(15)
Ukrep ni bil nikoli priglašen Komisiji. Grčija pa je v priglasitvi pomoči za reševanje z dne 5. novembra 2007 navedla, da družba prej ni prejela nobene pomoči za reševanje ali prestrukturiranje.
(16)
Ta ukrep je temeljil na nepriglašeni poroštveni shemi, ki jo je 26. januarja 2007 odobrilo grško ministrstvo za finance. V okviru sheme sta se dodelili državni poroštvi za reprogramiranje zapadlih ali nezapadlih posojil, ki na dan 31. decembra 2006 še niso bila odplačana, v novo posojilo. Zadevna posojila so bila odobrena družbam na področjih industrije, rudarstva, živinoreje in hotelirstva, ki so bile ustanovljene in poslujejo v okrožju Imathia v severni Grčiji, za naložbe v osnovna sredstva in gibljiva sredstva. V okviru sheme ni bila zagotovljena premija za državno poroštvo. Na podlagi ene od njenih določb je poroštvo na koncu krilo največji možni znesek 30 milijonov EUR in obresti, kar presega znesek zadevnih posojil (22,7 milijona EUR) (6).
2.2.3 Ukrep 2: priglašeno državno poroštvo iz leta 2008
(17)
Komisija je 16. julija 2008 odobrila priglašeno pomoč za reševanje za družbo Varvaressos v obliki državnega poroštva za posojilo v višini 2,4 milijona EUR (7). Odločitev je bila sprejeta na podlagi informacij, da družbi pred tem ni bila odobrena pomoč za reševanje ali prestrukturiranje (8) ter da je zato upravičena do pomoči za reševanje.
(18)
Poroštvo je bilo odobreno brez premije za izdajatelja poroštva (državo) in je krilo celotni znesek posojila, tj. 2,4 milijona EUR.
(19)
V skladu s priglasitvijo ukrepa s strani grških organov z dne 5. novembra 2007 naj bi se iz celotnega zneska pomoči [1-2] milijona EUR financirale naslednje naložbe: (a) reorganizacija in posodobitev vodenja družbe ([…] milijonov EUR), ki naj bi se izvedli v obdobju 2006-2009; in (b) preusmeritev proizvodnje v dobičkonosnejše izdelke ([…] milijonov EUR), ki naj bi se izvedla v obdobju 2007-2009. Te naložbe so bile vključene tudi v načrt za prestrukturiranje, predložen 15. januarja 2009, in naj bi se izvedle v istem časovnem obdobju kot načrt (glej uvodni izjavi 22 in 23 ter uvodni izjavi 42 in 43 spodaj).
2.2.4 Ukrep 3: priglašena neposredna nepovratna sredstva iz leta 2009
(20)
Grčija je 15. januarja 2009 priglasila neposredna nepovratna sredstva v višini 14 milijonov EUR za financiranje načrta za prestrukturiranje družbe.
(21)
V skladu s predloženim načrtom za prestrukturiranje so težave družbe povzročili visoki finančni stroški programa naložb, izvedenega v obdobju 2000-2005, visoki stroški poslovanja in slabo vodenje.
(22)
Načrt zajema obdobje 2006-2011. Med formalnim postopkom preiskave je bil ustrezno posodobljen in prilagojen. Ključni elementi načrta za prestrukturiranje so celotno odplačilo večine bančnih posojil družbe (vključno s posojilom, za katerega je bila julija 2008 odobrena pomoč za reševanje), zmanjšanje proizvodnje in števila zaposlenih (9), preusmeritev proizvodnje v dobičkonosnejše izdelke (delež proizvodnje posebnih prej v celotni proizvodnji naj bi se do leta 2012 povečal na […] %) ter reorganizacija in posodobitev vodenja družbe.
(23)
V okviru treh potekov dogodkov iz načrta za prestrukturiranje (vmesni, najboljši možni in najslabši možni) bo družba do konca leta 2011 ponovno vzpostavila dolgoročno sposobnost preživetja.
(24)
Pričakuje se, da se bo prodaja družbe v okviru vseh treh potekov dogodkov povečala, stroški in odhodki (brez amortizacije) pa se bodo zmanjšali. Posledično se pričakuje, da bo na koncu obdobja prestrukturiranja EBT + A (10) v letu 2010 negativen, v letu 2011 pa pozitiven. Hkrati bo leta 2011 ROE družbe (11) višja od stroškov izposojanja (12) (v okviru vmesnega in najboljšega možnega poteka dogodkov) ali enaka stroškom izposojanja (v okviru najslabšega možnega poteka dogodkov).
3. RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA
(25)
Komisija je v svoji odločitvi o začetku postopka navedla, da se bo združljivost ukrepov pomoči ocenila na podlagi Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) (13). Zato je Komisija izvedla začetno oceno ukrepov pomoči na podlagi meril iz smernic za reševanje in prestrukturiranje.
(26)
Prvič, Komisija je ugotovila, da je Grčija ni obvestila o prejšnjem državnem poroštvu, odobrenem družbi Varvaressos maja 2007. Komisija je tudi ugotovila, da jo je Grčija v svoji priglasitvi pomoči za reševanje iz novembra 2007 obvestila, da družba Varvaressos pred tem ni prejela pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Zato je Komisija podvomila, da bi v svoji odločitvi iz julija 2008 družbo štela za upravičeno do pomoči za reševanje, če Grčija ne bi predložila napačnih informacij v zvezi s poroštvom iz leta 2007.
(27)
Drugič, ob upoštevanju poroštva iz leta 2007 je Komisija tudi podvomila v upravičenost družbe do priglašene pomoči za prestrukturiranje, tj. ali je upoštevano načelo enkratnosti pomoči.
(28)
V zvezi z opredelitvijo upravičenke kot podjetja v težavah je Komisija ugotovila, da bi bilo glede na izgube in zmanjšanje prodaje v preteklih letih družbo Varvaressos mogoče opredeliti kot podjetje v težavah. Vendar je Komisija izrazila dvome, da je bila družba Varvaressos resnično v težavah, ko je bilo odobreno poroštvo iz leta 2007, ker naj bi bila družba sposobna izvesti reprogramiranje obstoječih posojil pri istih bankah brez posredovanja države.
(29)
V zvezi s sposobnostjo preživetja je Komisija izrazila dvome glede časovnega razporeda iz načrta, v katerem je bila napovedana ponovna vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja do konca leta 2009. Ker je leto 2009 končano in glavni del načrta za prestrukturiranje še ni bil izveden, je Komisija menila, da časovnega okvira, predloženega za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja, ni več mogoče šteti za realnega.
(30)
Poleg tega je Komisija izrazila dvome glede predložnih raziskav o trgu preje iz leta 2007. Ker sta pretekli že dve leti in se je svetovno gospodarstvo od takrat bistveno spremenilo, je mogoče, da so te raziskave zastarele. Zato je Komisija zahtevala nove podatke in napovedi ter novejše tržne raziskave.
(31)
V zvezi s preprečevanjem neupravičenega izkrivljanja konkurence je Komisija izrazila dvome glede dveh predlaganih izravnalnih ukrepov. Ta ukrepa sta bila: (a) zaprtje enega od treh obratov družbe, in sicer v mestu Naoussa; in (b) prodaja lastniškega deleža podružnice Thiva Ginning Mills SA. Oba ukrepa sta se štela za potrebna za vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenke, zato konkurenčnim družbam ni bila povrnjena škoda zaradi izkrivljanja konkurence.
(32)
Nazadnje, v zvezi z omejitvijo pomoči na nujno potrebno je Komisija družbo Varvaressos za namene ocene štela za veliko podjetje (leta 2006 je ustvarila letni promet v višini 28 milijonov EUR) in navedla, da je imela sedež na območju, upravičenem do pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU. Na podlagi navedenega je Komisija določila, da mora biti lastni prispevek družbe vsaj 40 % vseh stroškov načrta.
4. PRIPOMBE GRČIJE
(33)
Informacije, ki so jih grški organi predložili v zvezi z domnevnimi ukrepi državne pomoči, se lahko povzamejo na naslednje.
4.1 Poroštvo iz leta 2007 kot državna pomoč
(34)
Grčija priznava, da je odobrila državno poroštvo iz maja 2007. Vendar trdi, da poroštvo ni pomenilo državne pomoči. Grčija zlasti trdi, (a) da bi banke upnice privolile v reprogramiranje tudi brez državnega poroštva, (b) da ni bilo potrebe po državnem poroštvu, ker so bila v okviru reprogramiranja posojila zadostno krita s sredstvi, katerih vrednost je bila višja od neporavnanega zneska, ter (c) da državno poroštvo iz leta 2007 ni izboljšalo zmožnosti družbe, da zbere sredstva na kapitalskem trgu, ker je bila družba Varvaressos sredstva še vedno zmožna zbrati sama.
4.2 Upravičenka kot „podjetje v težavah“ leta 2007
(35)
Grčija trdi, da je bila družba Varvaressos leta 2007 resnično v težavah in da je imela dostop do finančnega trga brez državnega poroštva samo zaradi znatnih neobremenjenih sredstev.
(36)
Grčija tudi trdi, da reprogramiranje posojil iz leta 2007 ni zadoščalo za financiranje prestrukturiranja družbe. Zadoščalo je le za reorganizacijo velikega obstoječega dolga. Še vedno so bila potrebna nova sredstva, ki niso bila zagotovljena v okviru reprogramiranja iz leta 2007. Zato družba sama ni mogla ponovno vzpostaviti svoje sposobnosti preživetja in je bilo posredovanje države primerno. Tako družba Varvaressos izpolnjuje merilo iz točke 9 smernic za reševanje in prestrukturiranje.
(37)
Če se ukrep iz leta 2007 šteje za državno pomoč, je bila na podlagi tega po trditvah Grčije družba upravičena do pomoči za reševanje in prestrukturiranje.
4.3 Načelo enkratnosti pomoči
(38)
Po trditvah Grčije so bili vsi trije ukrepi, ki so predmet preiskave (državno poroštvo iz leta 2007, državno poroštvo iz leta 2008 in priglašena neposredna nepovratna sredstva), odobreni, da se omogoči izvajanje enega načrta za prestrukturiranje.
(39)
Decembra 2006 je družba Varvaressos zaprosila za pomoč za reševanje in prestrukturiranje ter predložila isti načrt, kot ga je priglasila Komisiji pozneje, in sicer januarja 2009. Do časovnega zamika med zaprositvijo grških organov za pomoč za reševanje in prestrukturiranje (december 2006) ter priglasitvijo neposrednih nepovratnih sredstev Komisiji (januar 2009) je prišlo le zaradi upravnih vprašanj ter ne zaradi ponovnih težav in ponovne potrebe po posredovanju države.
(40)
Državno poroštvo iz leta 2007 (ukrep 1) je bilo namenjeno kratkoročnemu reševanju finančnih težav družbe, tako da bi z zamrznitvijo obročnih posojil za dve leti družba pridobila nekaj časa. Drugi ukrepi so bili namenjeni dolgoročni odpravi finančnih težav. Hkrati so bili vsi trije ukrepi iste vrste, ker so se z vsemi tremi reševale težave bančnih posojil družbe.
(41)
Grčija tudi trdi, da so vsi trije ukrepi del istega postopka prestrukturiranja, zato načelo enkratnosti pomoči ni kršeno.
4.4 Stroški prestrukturiranja in lastni prispevek
(42)
Stroški prestrukturiranja zajemajo prestrukturiranje dolgoročnih bančnih posojil (23 milijonov EUR), prestrukturiranje zaposlovanja (1 milijon EUR), naložbe (3 milijoni EUR) in prestrukturiranje sredstev (1 milijon EUR). Ti stroški skupaj znašajo 28 milijonov EUR (14).
(43)
Grčija trdi, da bodo skupni stroški prestrukturiranja financirani s 14 milijoni EUR državne pomoči in 14 milijoni EUR lastnega prispevka. Lastni prispevek zajema prihodke v višini […] in 1 milijon EUR od prodaje lastniškega deleža podružnice v letu 2007.
4.5 Preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence
(44)
Kar zadeva izravnalne ukrepe, sta bili v načrtu prvotno (pred začetkom formalnega postopka preiskave) predlagani: (a) ustavitev proizvodnih postopkov v enem od treh obratov družbe, ki se je začela leta 2007 in končala leta 2008; in (b) prodaja lastniškega deleža podružnice, ki je bila izvedena leta 2007. Družba je navedla, da je ta podružnica v letih 2005 in 2006 ustvarjala izgubo.
(45)
Po začetku formalnega postopka preiskave je Grčija predlagala naslednja nadomestna izravnalna ukrepa:
-
zmanjšanje prodaje družbe na grškem trgu za vsaj 10 % v primerjavi s prodajo v Grčiji leta 2009 v obdobju do konca leta 2013, tj. dve leti po koncu prestrukturiranja,
-
prepoved kakršne koli državne pomoči za družbo v obdobju do konca leta 2013, tj. dve leti po koncu prestrukturiranja.
(46)
Grčija trdi, da obstajajo razlogi, ki v primeru družbe Varvaressos upravičujejo manj strožje izravnalne ukrepe in nižji lastni prispevek.
(47)
Grčija zlasti trdi, da ima družba Varvaressos sedež na območju Imathie, tj. območju, ki prejema regionalno pomoč. Stopnja brezposelnosti v Imathii je dvakrat višja od nacionalnega povprečja, njen BDP pa znaša 70 % nacionalnega povprečja. Hkrati se je število tekstilnih družb/družb z oblačili v Imathii v letu 2008 zmanjšalo z 296 na 181 (39-odstotno zmanjšanje). Poleg tega je bilo v zadnjih nekaj letih izgubljenih 56 % delovnih mest v družbah z več kot desetimi zaposlenimi.
(48)
Grčija tudi trdi, da se je od leta 2006 velikost družbe Varvaressos znatno zmanjšala zaradi zaprtja enega od njenih treh obratov in prodaje njene podružnice. Zaradi zaprtja obrata se je delovna sila zmanjšala za […] delovnih ur, proizvodna zmogljivost pa za 30 %, česar se poleg tega ne da spremeniti (zaradi odpisa ali prodaje opreme). Zaradi prodaje podružnice se je letni promet zmanjšal za 6,7 milijona EUR. Na splošno se je tržni delež zmanjšal za 27 %, kar zadeva vrednost prodaje, in za 30 %, kar zadeva obseg prodaje. Družba se je prav tako popolnoma umaknila iz Estonije, Madžarske in Romunije ter delno iz Avstrije, Nemčije, Francije, Združenega kraljestva, Bolgarije, Češke, Italije in Poljske (umik je predstavljal med […] % in […] %).
5. PRIPOMBE TRETJIH OSEB
(49)
Komisija je prejela pripombe družbe Varvaressos. Večji del njenih trditev se je ujemal s trditvami, ki so jih predložili grški organi.
(50)
Komisija je prejela tudi pripombe drugih tretjih oseb, ki so povezane s poslovanjem družbe Varvaressos ali pa poslovanje družbe Varvaressos nanje vpliva. V vseh pripombah je bil izražen pozitiven odnos do položaja upravičenke, in sicer glede njenega prispevka k lokalnemu gospodarstvu in uveljavljenosti. Prav tako je bilo navedeno, da bi se s prenehanjem poslovanja družbe bistveno zmanjšali zaposlenost in proizvodna zmogljivost v Grčiji, zlasti v Imathii. Poleg tega je bilo navedeno, da pomoč družbi Varvaressos glede na njen minimalni tržni delež ne izkrivlja konkurence.
6. OCENA: OBSTOJ POMOČI
6.1 Ukrepa 1 in 2: državni poroštvi iz let 2007 in 2008
(51)
Člen 107(1) PDEU določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga in ki vpliva na trgovino med državami članicami, nezdružljiva z notranjim trgom. Da se torej ukrep šteje za državno pomoč, mora izpolnjevati naslednja štiri merila.
(52)
Prvič, ukrep mora dodeliti država ali mora biti dodeljen iz državnih sredstev. Državna poroštva ogrožajo državna sredstva, ker se unovčujejo iz državnega proračuna. Vsako poroštvo, ki ni ustrezno povrnjeno, za državo pomeni izgubo finančnih sredstev. Poleg tega se državna poroštva odobrijo s sklepi pristojnih ministrstev. V zadevnem primeru sta bili družbi Varvaressos poroštvi iz let 2007 in 2008 odobreni s sklepom grškega ministrstva za finance. Merilo v zvezi z državnimi sredstvi je torej izpolnjeno.
(53)
Drugič, ukrep mora za upravičenko pomeniti prednost. Komisija meni, da sta zadevni poroštvi za družbo Varvaressos pomenili neupravičeno prednost. Dejansko ima posojilojemalec zaradi razlogov iz oddelkov 2.2 in 3.2 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o poroštvih) (15), ko za poroštvo ne plača tržno oblikovane cene, prednost. V nekaterih primerih finančne institucije posojilojemalcu kot podjetju v težavah v nobenih pogojih ne bi bile pripravljene dati posojila brez državnega poroštva.
(54)
V točki 3.2. obvestila o poroštvih je Komisija določila tri kumulativne pogoje, katerih izpolnjevanje zadošča za izključitev obstoja državne pomoči (tj. prednosti) v obliki poroštev. Ti pogoji so:
-
posojilojemalec ni v finančnih težavah,
-
poroštvo ne zajema več kot 80 % neodplačanega posojila,
-
obseg poroštva je mogoče pravilno določiti ob njegovi dodelitvi,
-
za poroštvo se plača tržno oblikovana cena.
(55)
Komisija je na podlagi teh meril v zadevnem primeru ugotovila naslednje:
-
Družba Varvaressos je bila v času odobritev poroštev iz let 2007 in 2008 v finančnih težavah (16).
-
Kot je prikazano v uvodnih izjavah 13, 16 in 18, sta poroštvi iz let 2007 in 2008 zajemali več kot 100 % posojila.
-
Kar zadeva poroštvo iz leta 2007, Komisija ugotavlja, da njegovega obsega ob dodelitvi ni bilo mogoče pravilno določiti. To dokazuje dejstvo, da naj bi po informacijah, ki so jih posredovali grški organi (glej uvodni izjavi 13 in 16 zgoraj), poroštvo prvotno zajemalo 80 % posojila, tj. 18,2 milijona EUR, na koncu pa je na podlagi ene od določb poroštvene sheme krilo 30 milijonov EUR.
-
Obe poroštvi iz let 2007 in 2008 sta bili dodeljeni za posojila podjetju v težavah in nista vključevali premije za izdajatelja poroštva (državo). Že dejstvo, da ni bila plačana nobena provizija v zameno za poroštvi, lahko kaže, da so ukrepi pomenili prednost za družbo Varvaressos. Na trgu komercialnega bančništva poroštva brez plačila premije ni mogoče dobiti. To še bolj velja za poroštva podjetjem v težavah, pri katerih je verjetnost neplačila še večja.
(56)
Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da poroštvi iz let 2007 in 2008 družbi pod enakimi pogoji na trgu ne bi bili dodeljeni, zato ta ukrepa pomenita prednost.
(57)
Da se ukrep šteje za pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU, mora biti selektiven. Poroštvo iz leta 2007 je temeljilo na sektorski shemi, poroštvo iz leta 2008 pa je bil ad hoc ukrep za družbo Varvaressos. Merilo selektivnosti je torej dejansko izpolnjeno.
(58)
Ukrep mora izkrivljati konkurenco in vplivati na trgovino med državami članicami. Družba Varvaressos deluje v sektorju, z izdelki katerega med državami članicami poteka obsežna trgovina in na katerem je konkurenca velika. V času odobritve ukrepov pomoči je družba Varvaressos večino prodaje opravila v druge države članice (glej uvodno izjavo 7 zgoraj). Zadevni ukrepi pomoči, odobreni družbi Varvaressos, so pomenili tudi prednost pred njenimi konkurenti (glej uvodne izjave 53-56 zgoraj). Če državna pomoč okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji na področju trgovine med državami članicami, je treba šteti, da navedena pomoč vpliva na ta druga podjetja. Merilo v zvezi z izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino med državami članicami je torej dejansko izpolnjeno.
(59)
Na podlagi navedenega je ugotovljeno, da državni poroštvi iz let 2007 in 2008 (ukrepa 1 in 2) pomenita državno pomoč za družbo Varvaressos v smislu člena 107(1) PDEU.
6.2 Ukrep 3: priglašena neposredna nepovratna sredstva iz leta 2009
(60)
Kar zadeva merilo v zvezi z državnimi sredstvi in pripisljivost, so ta neposredna nepovratna sredstva države dodeljena iz državnega proračuna, odobrilo pa jih je pristojno ministrstvo. Zato je merilo izpolnjeno.
(61)
Kar zadeva merilo v zvezi s prednostjo, so bila neposredna nepovratna sredstva odobrena za družbo v finančnih težavah. Grška država ni prejela nobenega nadomestila v zameno za ta nepovratna sredstva. Zato nepovratna sredstva pomenijo prednost za družbo Varvaressos.
(62)
Komisija tako meni, da bodo priglašena neposredna nepovratna sredstva iz leta 2009 pomenila prednost za družbo v smislu člena 107(1) PDEU.
(63)
Kar zadeva merilo selektivnosti, so bila neposredna nepovratna sredstva dodeljena na podlagi ad hoc odločitve za družbo. Zato je merilo izpolnjeno.
(64)
Merilo v zvezi z izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino med državami članicami je izpolnjeno na enak način, kot je opisano v uvodni izjavi 58 zgoraj.
(65)
Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da priglašena neposredna nepovratna sredstva iz leta 2009 pomenijo državno pomoč za družbo Varvaressos v smislu člena 107(1) PDEU.
6.3 Nezakonita pomoč
(66)
V skladu s členom 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (17) je treba novo pomoč, ki se izvaja v nasprotju s členom 108(3) PDEU, šteti za nezakonito pomoč.
(67)
V zadevnem primeru je Grčija družbi Varvaressos dodelila državno poroštvo iz leta 2007 brez priglasitve Komisiji, pri čemer ni počakala na pripombe Komisije ali njeno dokončno odločitev o združljivosti ukrepa z notranjim trgom.
(68)
Zato Komisija na tej stopnji meni, da je državno poroštvo iz leta 2007 nezakonito.
7. OCENA: ZDRUŽLJIVOST S PDEU
(69)
Kot je določeno v točki 4.1 obvestila o poroštvih, se šteje, da posamezno poroštvo ali poroštvena shema, kadar ni skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, vsebuje državno pomoč. Element državne pomoči je treba zato številčno ovrednotiti, da se ugotovi, ali je pomoč morda skladna v okviru posameznih izjem za državno pomoč. Zato mora Komisija pred oceno združljivosti pomoči številčno ovrednotiti element pomoči.
7.1 Količinska opredelitev zneska pomoči
(70)
Poroštvi iz let 2007 in 2008: Komisija je v obvestilu o poroštvih določila splošna načela za izračun elementa pomoči v poroštvih.
(71)
Komisija meni, da se državno poroštvo načeloma lahko šteje za pomoč do celotnega zneska zadevnega posojila, če upravičenec z lastnimi sredstvi ne more dostopati do finančnih trgov (glej točko 2.2 in točko 4.1(a) obvestila o poroštvih).
(72)
V točkah 4.1 (splošna pravila), 4.2 (element pomoči v posameznih poroštvih) in 4.4 (element pomoči v poroštvenih shemah) obvestila o poroštvih so določena pravila, ki se uporabljajo za izračun elementa pomoči v poroštvih. Komisija bo v naslednjih uvodnih izjavah uporabila ta pravila za ukrepa 1 in 2.
(73)
Grčija je v zadevnem primeru dokazala, da je družba Varvaressos ob odobritvi poroštva iz leta 2007 še vedno lahko dostopala do finančnih trgov (glej uvodno izjavo 35 zgoraj). Komisija zato meni, da bi lahko družba tudi brez državnih poroštev iz leta 2007 še vedno dostopala do finančnih trgov.
(74)
V zvezi s poroštvom za leto 2008 Komisija ugotavlja, da je Grčija poroštvo za leto 2008 priglasila v istem letu (novembra 2007), kot je odobrila poroštvo za leto 2007 (maja 2007). Komisija zato meni, da je družba tudi v času, ko je bilo odobreno poroštvo za leto 2008, še vedno imela določeno kreditno sposobnost in dostop do finančnega trga (18).
(75)
Vendar bi bila glede na finančne težave družbe v času odobritve ukrepov obrestna mera, ki bi jo poslovne banke zaračunale, temu primerno višja od obrestne mere, ki je bila določena ob državnem poroštvu, saj to za banke pomeni dodatno zavarovanje. Komisija torej meni, da korist, ki jo je imela družba Varvaressos zaradi poroštev iz let 2007 in 2008, niso predstavljala skupna posojila, ki bi jih družba lahko prejela tudi brez državnih poroštev, ampak nižja obrestna mera, ki je bila zanjo določena na podlagi poroštev.
(76)
Kadar ni primerljive tržne premije, je treba v skladu s točko 4.2 obvestila o poroštvih primerjati skupne stroške financiranja posojila na trgu s poroštvom in brez njega (tj. obrestno mero za podobno posojilo brez poroštva je treba primerjati z obrestno mero in poroštveno premijo za posojilo z državnim poroštvom).
(77)
Takšna tržna obrestna mera v veliko primerih ni na voljo. Zato je Komisija v svojem obvestilu o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz leta 2008 (19) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008) razvila finančno metodologijo, ki jo je iz razlogov, določenih v točki 4.2 obvestila o poroštvih, mogoče uporabiti kot približek za tržno obrestno mero.
(78)
V zadevnem primeru ni znano, kakšno obrestno mero bi družba Varvaressos plačala za primerljivo posojilo brez poroštva. Poleg tega sta bili obe poroštvi odobreni pred gospodarsko in finančno krizo. Komisija prav tako meni, da bi bilo zaradi časa, ki je pretekel od odobritve ukrepov, težko izračunati „dejanske“ tržne obrestne mere za grško tekstilno podjetje. Zato bo Komisija uporabila ustrezno referenčno obrestno mero kot približek za tržno obrestno mero.
(79)
Kar zadeva državno poroštvo iz leta 2007, bi se lahko v času, ko je bilo odobreno, zavarovanje posojil družbe Varvaressos obravnavalo kot visoko za namene sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 (20). Zato je treba pri izračunu elementa pomoči v državnem poroštvu iz leta 2007 upoštevati razliko 400 bazičnih točk, ki se uporablja za visoko zavarovana posojila podjetjem v težavah.
(80)
Na podlagi tega je bilo izračunano, da bi tržne obresti, ki bi jih bilo treba plačati za posojilo, zavarovano s poroštvom iz leta 2007, če državnega poroštva ne bi bilo, znašale skupno 7,3 milijona EUR. Obresti, ki so bile za posojilo dejansko plačane (provizije za poroštvo ni bilo), so za obdobje od januarja 2007 do decembra 2010 znašale skupno 4,9 milijona EUR. Tako je razlika med posebno tržno obrestno mero, ki bi jo ta družba plačala brez poroštva, in obrestno mero, pridobljeno na podlagi državnega poroštva po plačanih premijah, enaka elementu pomoči v višini 2,4 milijona EUR, ki ga je treba dodati znesku pomoči za načrt za prestrukturiranje (21).
(81)
Kar zadeva državno poroštvo iz leta 2008, je bilo zadevno posojilo v višini 2,4 milijona EUR družbi plačano 10. februarja 2009. Posojilo je imelo šestmesečno obrestno mero Euribor + 3,6 % in je trajalo 6 mesecev (ali do konca ocene načrta za prestrukturiranje). Ni še bilo vrnjeno (še vedno ostaja pri začetnem kapitalu).
(82)
Družba je bila še vedno v težavah in ni imela več prostih sredstev, da bi jih ponudila kot zavarovanje (22). Ker ni bilo nikakršnega zavarovanja s premoženjem, Komisija poleg grške osnovne obrestne mere uporablja dodatnih 1 000 bazičnih točk, ki pomenijo tržne obresti v višini 550 000 EUR, ki bi jih bilo treba plačati za financiranje v letu 2008. Obresti, ki so bile dejansko uporabljene za zneske posojil iz leta 2008 (provizije za poroštvo ni bilo), za obdobje od februarja 2009 (ko je bilo zadevno posojilo plačano) do decembra 2010 skupno znašajo 0,25 milijona EUR. Tako razlika med posebno tržno obrestno mero, ki bi za to družbo veljala brez poroštva, in obrestno mero, prejeto z državnim poroštvom po izplačanih premijah, predstavlja element pomoči v višini 0,3 milijona EUR, ki ga je treba dodati znesku pomoči za načrt za prestrukturiranje.
(83)
V zvezi z ukrepom 3 element pomoči predstavlja celotni znesek v višini 14 milijonov EUR, saj gre za neposredna nepovratna sredstva.
(84)
Na podlagi navedenega skupni element pomoči v ukrepih 1, 2 in 3 znaša 16,7 milijona EUR.
7.2 Pravna podlaga za oceno: smernice za reševanje in prestrukturiranje
(85)
Ker ukrepi pomenijo pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba njihovo združljivost oceniti glede na izjeme iz odstavkov 2 in 3 navedenega člena.
(86)
Jasno je, da izjeme iz člena 107(2) ter člena 107(3)(d) in (e) ne veljajo, pri čemer se grški organi nanje niso sklicevali.
(87)
Družba Varvaressos je bila v času odobritve ukrepov (glej uvodno izjavo 9 zgoraj ter uvodni izjavi 89 in 90 spodaj) podjetje v težavah, zato se lahko združljivost ukrepov pomoči oceni le na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje, tj. v skladu s členom 107(3)(c) PDEU.
7.3 Upravičenost podjetja
(88)
V zvezi s točko 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje Komisija ugotavlja, da čeprav je družba Varvaressos v obdobju 2004-2009 izgubila velik znesek lastniškega kapitala, v ocenjevalnem obdobju (2007-2009) ni izgubila več kot polovice svojega osnovnega kapitala. Kar zadeva točko 10(c), družba Varvaressos po domači zakonodaji ni izpolnjevala meril za uvedbo kolektivnih postopkov insolventnosti.
(89)
Na drugi strani se je finančna uspešnost družbe v obdobju 2006-2009 znatno poslabšala, kot je prikazano v uvodni izjavi 9 zgoraj. Zato se ugotavlja, da je bila družba Varvaressos že leta 2006 podjetje v težavah v smislu točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje, ker je ustvarjala vedno večje izgube in imela vedno manj prometa.
(90)
V zvezi s točko 9 smernic za reševanje in prestrukturiranje se zdi, da je leta 2007 družba dejansko potrebovala več sredstev, kot je imela obstoječih posojil, da bi bila sposobna preživeti. To dokazuje dejstvo, da je leta 2006 zaprosila za pomoč za prestrukturiranje. Zato reprogramiranje iz leta 2007 ni zadostovalo za obnovo sposobnosti preživetja, ker je omogočilo le vračilo obstoječih posojil, ne pa tudi pridobitve novih sredstev. Tako se Komisija strinja, da leta 2007 družba ne bi mogla obnoviti sposobnosti preživetja brez državne pomoči in da je imela finančne težave tudi na podlagi točke 9 smernic za reševanje in prestrukturiranje.
7.4 Načelo enkratnosti pomoči
(91)
Komisija meni, da državni poroštvi iz let 2007 in 2008 pomenita pomoč za reševanje. Državno poroštvo iz leta 2007 je bilo namenjeno kratkoročnemu reševanju finančnih težav družbe Varvaressos, tako da bi z zamrznitvijo obročnih posojil za dve leti družba pridobila nekaj časa. Državno poroštvo iz leta 2008 je bilo namenjeno preživetju družbe do predložitve načrta za prestrukturiranje.
(92)
Čeprav je bilo poroštvo iz leta 2007 dejansko ukrep pomoči za reševanje, ni bilo prekinjeno v šestih mesecih od datuma odobritve (30. maja 2007), tj. do 30 novembra 2007. To bi načeloma pomenilo zlorabo (nezakonite) pomoči in kršitev načela enkratnosti pomoči.
(93)
Vendar mora Komisija oceniti tudi združljivost ukrepa pomoči na podlagi vseh drugih mogočih razlogov. Točka 20 smernic za reševanje in prestrukturiranje omejuje razloge na tiste, ki so določeni v smernicah za reševanje in prestrukturiranje. Tako bi še vedno obstajala možnost, da bi se pomoč za reševanje štela za pomoč za prestrukturiranje, tj. kot del nepretrganega prestrukturiranja (glej tudi zadevo C 11/2007, Ottana Energia) (23).
(94)
V tem okviru Komisija meni, da trije ukrepi, ki so predmet preiskave, predstavljajo nepretrgano prestrukturiranje. To mnenje temelji na naslednjem:
(95)
Cilj vseh treh ukrepov je bil enak, in sicer obravnavati težave, ki so posledica visokih posojil družbe v preteklosti.
(96)
Poleg tega poroštvi iz let 2007 in 2008 nista zadoščali, da bi se družbi zagotovila finančna sredstva, potrebna za njeno prestrukturiranje (ki so enaka vsaj skupnim posojilom družbe, tj. 25,4 milijona EUR ob koncu leta 2006), saj bi bilo prestrukturiranje mogoče izvesti le s kombinacijo vseh treh ukrepov kot treh delov enega samega postopka prestrukturiranja.
(97)
Prav tako je bil največji del posojila, zavarovanega s poroštvom iz leta 2008 (1,8 milijona EUR od skupno 2,4 milijona EUR), namenjen financiranju istih naložb kot nepovratna sredstva za prestrukturiranje iz leta 2009. Hkrati naj bi se navedene naložbe izvedle v istem obdobju kot načrt za prestrukturiranje iz leta 2009 (glej uvodno izjavo 19 zgoraj).
(98)
Načrt za prestrukturiranje iz leta 2009 pa je enak kot sanacijski načrt, ki ga je družba že predložila grškim organom leta 2006 (glej uvodni izjavi 11 in 12 zgoraj), z nekaterimi spremembami v okviru njegove ocene.
(99)
Nazadnje, prestrukturiranje se je dejansko začelo leta 2006. Načrt je zlasti vključeval štiri ukrepe za prestrukturiranje, ki so se izvedli ali se začeli izvajati pred odobritvijo poroštva iz leta 2007 (maja 2007), in sicer zmanjšanje proizvodnje (2006), zmanjšanje delovne sile (2006), prodajo podružnice Thiva (januar 2007) ter reorganizacijo in posodobitev vodenja družbe (2006).
(100)
Tako Komisija ugotavlja, da obravnavani ukrepi pomoči pomenijo tranše istega prestrukturiranja, odobrene za spodbuditev izvajanja enotnega načrta za prestrukturiranje. Načelo enkratnosti pomoči torej ni kršeno.
7.5 Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja
(101)
Na podlagi navedenega bo Komisija ocenila združljivost treh ukrepov pomoči kot nepretrganega prestrukturiranja.
(102)
Komisija meni, da ukrepi iz načrta za prestrukturiranje dejansko obravnavajo prave vire težav družbe. Komisija zlasti meni, da načrt pravilno opredeljuje naslednje dejavnike (zunanje in notranje) kot vire težav družbe Varvaressos:
-
prekomerno posojanje v preteklosti (v obdobju 2000-2005),
-
visoki stroški poslovanja (nižje marže zaradi azijske konkurence in visokih cen vložkov),
-
nezmožnost odzivanja na razvoj trga.
(103)
Cilj predlaganih ukrepov za prestrukturiranje je odpraviti te težave. Prvič, v načrtu je predlagano finančno prestrukturiranje družbe; drugič, predlagani so konkretni ukrepi za povečanje stopnje dobička družbe s spremembo virov dobička in zmanjšanjem stroškov poslovanja; tretjič, predlagana je posodobitev vodenja. Ukrepi za prestrukturiranje so razdeljeni na 14 „dejavnosti“, pri čemer so za vsako od njih predvideni stroški. Komisija ugotavlja, da predlagane dejavnosti dejansko ustrezno odpravljajo temeljne težave družbe.
(104)
V zvezi s finančnim vplivom načrta za prestrukturiranje finančne napovedi realistično upoštevajo izvajanje svežnja za prestrukturiranje. Povečanje prometa (za približno 5 % na leto) in povečanje poslovnih prihodkov (za približno 10 % na leto) sta razumna po izvajanju ukrepov za prestrukturiranje (tj. preusmeritve ponudbe in ukrepov za racionalizacijo stroškov).
(105)
Na podlagi tega se Komisija strinja, da bo prestrukturiranje družbi omogočilo, da leta 2011 obnovi sposobnost preživetja, pri čemer bo donos njenih delničarjev na vloženi kapital višji od stroškov izposojanja ali (v najslabšem primeru) enak tem stroškom, kar pomeni, da bo na zadovoljivi ravni. Komisija ugotavlja, da bodo ti rezultati doseženi v razumnem časovnem okviru in da pričakovani rezultati temeljijo na razumnih predpostavkah.
(106)
Zato Komisija meni, da načrt izpolnjuje merila iz točk 35-37 smernic za reševanje in prestrukturiranje.
7.6 Preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence
(107)
Kar zadeva predlagane izravnalne ukrepe, sta v načrtu za prestrukturiranje predlagana: (a) zmanjšanje prodaje družbe na grškem trgu za vsaj 10 % v primerjavi s prodajo v Grčiji leta 2009 v obdobju do konca leta 2013, tj. dve leti po koncu prestrukturiranja; ter (b) prepoved kakršne koli državne pomoči za družbo do konca leta 2013, tj. dve leti po koncu prestrukturiranja.
(108)
Komisija meni, da bo predlagano 10-odstotno zmanjšanje prodaje v Grčiji konkurentom omogočilo, da vstopijo na trg, na katerem ima družba močno prisotnost, ali povečajo svojo prodajo na tem trgu. Prisotnost družbe v Grčiji se je v preteklih letih dejansko zelo povečala, in sicer z 32 % na 42 %, medtem ko se je njena prodaja v EU zmanjšala s 67 % na 52 % (glej uvodno izjavo 7 zgoraj). Poleg tega je družba na grškem trgu tekstila na desetem mestu (na podlagi podatkov za leto 2007, glej uvodno izjavo 8 zgoraj). Prav tako se je v preteklih letih povečala prisotnost družbe v državah, ki niso članice EU (z 1 % na 6 %), kar kaže, da sposobnost preživetja družbe ni odvisna od povečanja njene prisotnosti na trgu EU.
(109)
Zmanjšanje prodaje na grškem trgu bo tudi pomenilo, da bo morala družba Varvaressos delno ali v celoti prekiniti vzpostavljene poslovne odnose v lastni državi in jih poskusiti nadomestiti z novimi odnosi v drugih državah članicah EU ali tretjih državah. To bo pravi preskus konkurenčnosti podjetja.
(110)
Komisija tudi ugotavlja, da se v vseh treh scenarijih v zvezi s sposobnostjo preživetja pričakuje povečanje prodaje družbe (glej uvodno izjavo 24 zgoraj). Vendar zmanjšanje prodaje v Grčiji ne pomeni nujno, da se promet ne bo povečal: zmanjšanje prodaje v Grčiji lahko koristi konkurenčnim družbam, tako da se sprosti zmogljivost za njih, to pa bo omogočilo sposobnost preživetja upravičenke.
(111)
Kljub temu je mogoče trditi, da bi bilo ustrezneje, da je referenčna točka za 10-odstotno zmanjšanje prodaje na grškem trgu leto 2006 in ne leto 2009. V skladu s točko 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje je razlog za to, da mora biti „[z]manjševanje […] sestavni del prestrukturiranja, kot je opredeljeno v načrtu za prestrukturiranje“. Prestrukturiranje družbe se je dejansko začelo leta 2006 in naj bi trajalo pet let (do leta 2011). Zato morajo v skladu s takšnim razmišljanjem izravnalni ukrepi imeti vpliv, pri katerem bi bilo zajeto celotno trajanje prestrukturiranja in ne le en del, in temu vplivu tudi ustrezati.
(112)
Na drugi strani Komisija ugotavlja, da mora biti vpliv izravnalnih ukrepov čim večji. V zadevnem primeru je bila prodaja družbe v Grčiji leta 2009 (8,1 milijona EUR) višja od prodaje leta 2006 (7,1 milijona EUR). Zato Komisija meni, da je treba ukrep obravnavati v primerjavi s prodajo za leto 2009, saj bo tako imel večji vpliv.
(113)
V zvezi s prepovedjo kakršne koli državne pomoči Komisija meni, da je to dodatek k zmanjšanju prodaje na grškem trgu, ki je že na zadovoljivi ravni (10 %). Družba Varvaressos ima dejansko sedež na območju Imathie, ki prejema regionalno pomoč v skladu z odstopanjem iz člena 107(3)(a) PDEU (glej uvodno izjavo 47 zgoraj), kar pomeni, da bi družba lahko bila upravičena do pomoči za naložbe s 40-odstotno intenzivnostjo pomoči. Prepovedi prihodnje pomoči so bile kot dodatni izravnalni ukrepi že odobrene, in sicer v zadevah Alstom (24) in Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Poleg tega Komisija meni, da se je velikost družbe tako zelo zmanjšala, da bi bila morebitna dodatna zmanjšanja usodna za njeno sposobnost preživetja (glej uvodno izjavo 48 zgoraj).
(115)
Komisija hkrati ponovno ugotavlja, da mora biti vpliv izravnalnih ukrepov čim večji. Zato Komisija v zadevnem primeru meni, da je treba trajanje prepovedi prihodnje državne pomoči podaljšati na več kot dve leti. To ne bo škodilo sposobnosti preživetja družbe, ampak bo odpravilo neupravičeno izkrivljanje konkurence. Komisija meni, da je štiriletna prepoved ustreznejša.
(116)
Na podlagi navedenega Komisija meni, da zgoraj opisani izravnalni ukrepi izpolnjujejo zahteve iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. Ti ukrepi zlasti: (a) koristijo konkurentom družbe Varvaressos v smislu točke 31; (b) ustrezajo obliki iz točke 39 in točke 46(c); ter (c) se bodo izvajali na trgu, na katerem bo družba Varvaressos po prestrukturiranju imela pomemben tržni položaj v smislu točke 40.
(117)
Poleg tega so v skladu s točko 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje izravnalni ukrepi sorazmerni z izkrivljajočimi učinki zadevne pomoči, zlasti z velikostjo in relativno pomembnostjo družbe na trgu. Družba Varvaressos je imela leta 2008 majhen tržni delež v višini […] % proizvodnje preje v EU (glej uvodno izjavo 8 zgoraj).
(118)
Hkrati točka 56 smernic določa, da so lahko pogoji za odobritev pomoči manj strogi na območjih, ki prejemajo podporo. Družba Varvaressos ima sedež na območju Imathie, ki prejema regionalno pomoč v skladu z odstopanjem iz člena 107(3)(a) PDEU (glej uvodno izjavo 47 zgoraj).
(119)
Na podlagi navedenega se zdi, da izravnalni ukrepi, ki jih predlaga Grčija, niso zadostni. Na drugi strani Komisija meni, da ukrepi skupaj s podaljšanjem prepovedi prihodnje pomoči do leta 2015 dejansko izpolnjujejo merila za izravnalne ukrepe iz smernic za reševanje in prestrukturiranje.
7.7 Pomoč, omejena na najmanjšo potrebno: realen prispevek brez pomoči
(120)
Grčija trdi, da je družba od leta 2009 srednje veliko podjetje glede na merila iz Priporočila Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (26). Vendar bi se morala ob upoštevanju dejstva, da je družba prvič prejela državno pomoč leta 2007, za namene te ocene obravnavati kot veliko podjetje (leta 2006 je imela letni promet v višini 28 milijonov EUR). Zato bi moral prispevek družbe k načrtu za prestrukturiranje v skladu s točko 44 smernic za reševanje in prestrukturiranje načeloma znašati vsaj 50 % skupnih stroškov načrta.
(121)
Vendar Komisija ugotavlja, da ima družba Varvaressos sedež na območju, ki prejema regionalno pomoč v skladu z odstopanjem iz člena 107(3)(a) PDEU (glej uvodno izjavo 47 zgoraj). V skladu s točko 56 smernic za reševanje in prestrukturiranje so lahko na območjih, ki prejemajo podporo, pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede višine prispevka upravičenca, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače.
(122)
Ob upoštevanju zgoraj pojasnjenih okoliščin Komisija v skladu s svojo prakso meni, da v zadevnem primeru 40-odstotni prispevek velja za ustrezen lastni prispevek na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje.
(123)
Glede na navedeno in izračun ukrepov pomoči v uvodnih izjavah 70-84 zgoraj se celotno prestrukturiranje v višini 30,7 milijona EUR financira na naslednji način:
-
16,7 milijona EUR pomoči: neposredna nepovratna sredstva v višini 14 milijonov EUR ter element pomoči državnega poroštva iz leta 2007 v višini 2,4 milijona EUR (v okviru scenarija s 400 bazičnimi točkami) in element pomoči državnega poroštva iz leta 2008 v višini 0,3 milijona EUR (v okviru scenarija s 1 000 bazičnimi točkami),
-
ter 14 milijonov EUR lastnega prispevka.
(124)
Zato lastni prispevek družbe znaša 46 % skupnih stroškov financiranja prestrukturiranja, tj. nad 40-odstotnim minimalnim lastnim prispevkom, določenim v uvodni izjavi 122 zgoraj, in je tako znotraj ustreznih mejnih vrednosti v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje.
8. PREKLIC SKLEPA KOMISIJE O POMOČI ZA REŠEVANJE IZ JULIJA 2008
(125)
Državno poroštvo iz leta 2007 kaže, da je sklep Komisije o pomoči za reševanje iz julija 2008 (glej uvodno izjavo 1 zgoraj) temeljil na napačnih informacijah, ki so jih predložili grški organi. Natančneje, grški organi so v priglasitvi pomoči za reševanje (november 2007) navedli, da družba Varvaressos ni prejela pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, čeprav ji je bilo maja 2007 odobreno državno poroštvo.
(126)
V skladu s členom 9 postopkovne uredbe lahko Komisija prekliče sklep, ki ga je sprejela na podlagi člena 4(3), potem ko je zadevni državi članici omogočila, da predloži svoje pripombe, kadar je sklep temeljil na napačnih informacijah, ki so bile pridobljene med postopkom in so bile odločilen dejavnik pri sprejetju tega sklepa.
(127)
Komisija v zadevnem primeru ni bila seznanjena s tem, da je družba Varvaressos že prejela pomoč, medtem ko je že bila v težavah. Zato načelo enkratnosti pomoči ni bilo proučeno, že odobrena pomoč pa ni bila upoštevana pri izračunu pomoči za reševanje.
(128)
Komisija je s svojo odločitvijo o začetku postopka z dne 9. marca 2010 Grčiji omogočila, da predloži svoje pripombe glede dejstva, da je sklep Komisije o pomoči za reševanje iz julija 2008 temeljil na napačnih informacijah grških organov, da družba Varvaressos še ni prejela pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Grčija je v svojih pripombah priznala, da je odobrila državno poroštvo iz maja 2007. Vendar je trdila, da poroštvo iz leta 2007 ni pomenilo državne pomoči (glej uvodno izjavo 34 zgoraj). Komisija se ne strinja z argumenti Grčije, ker temeljijo na hipotetičnih izjavah in merilih za pomoč, ki ni državna, ali izkrivljajo pravi smisel bonitetne stopnje.
(129)
Na podlagi navedenega je treba sklep Komisije o pomoči za reševanje iz julija 2008 preklicati.
9. SKLEPNA UGOTOVITEV
(130)
Komisija ugotavlja, da so ukrepi pomoči, ki so predmet preiskave, združljivi z notranjim trgom, če so izpolnjeni nekateri pogoji -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Sklep Komisije z dne 16. julija 2008 o odobritvi priglašene pomoči za reševanje za družbo Varvaressos se v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 659/1999 prekliče, ker je temeljil na nepravilnih informacijah, ki so bile predložene med postopkom in so bile odločilen dejavnik za sklep.
Člen 2
Pomoč v višini 16,7 milijona EUR, ki jo je Grčija delno družbi Varvaressos S.A. že dodelila, delno pa jo še namerava dodeliti, je združljiva z notranjim trgom pod pogoji iz člena 3.
Člen 3
1. Načrt za prestrukturiranje družbe Varvaressos je treba izvesti v celoti.
2. Z letom 2011 je treba letni promet podjetja Varvaressos, ustvarjen s prodajo v Grčiji, zmanjšati za 10 % v primerjavi s prometom, ustvarjenim s prodajo v Grčiji leta 2009. Ta omejitev bo veljala za koledarska leta 2011, 2012 in 2013.
3. Družbi se do konca leta 2015 ne bo odobrila nobena vrsta državne pomoči. To vključuje morebitno financiranje iz lokalnih, regionalnih in nacionalnih virov ter virov EU.
4. Predhodna pogoja veljata za družbo Varvaressos, vse njene prihodnje podružnice in vse družbe, ki jih nadzorujejo delničarji družbe Varvaressos in uporabljajo proizvodna sredstva (npr. obrate, proizvodne linije), ki zdaj pripadajo družbi Varvaressos ali njenim podružnicam. Pogoja veljata tudi, če se družba Varvaressos proda drugi pravni osebi in/ali se z njo združi ali če se sredstva družbe Varvaressos kot delujoče družbe prodajo drugi pravni osebi.
5. Za namene spremljanja skladnosti z vsemi navedenimi pogoji Grčija Komisiji pošilja šestmesečna poročila o stanju napredka v zvezi s prestrukturiranjem družbe Varvaressos. Kar zadeva omejitve prodaje, Grčija Komisiji vsako leto najpozneje konec januarja predloži letno poročilo s podatki o prodaji za predhodno koledarsko leto.
Člen 4
Grčija v dveh mesecih od priglasitve tega sklepa obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev s tem sklepom.
Člen 5
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.
V Bruslju, 14. decembra 2010