NAŘÍZENÍ RADY (EURATOM) č. 139/2012
ze dne 19. prosince 2011,
kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012-2013)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na články 7 a 10 této Smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s Výborem pro vědu a techniku,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy na období 2012-2013 „(dále jen „rámcový program“)“ byl přijat rozhodnutím Rady 2012/93/Euratom (3). Za provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů, včetně souvisejících finančních hledisek, je odpovědná Komise.
(2)
Rámcový program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5).
(3)
Rámcový program by měl být prováděn rovněž v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory, zejména s pravidly pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj, přičemž v současné době jde o rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (6).
(4)
Rámcový program zachovává celkovou oblast působnosti i zásady sedmého rámcového programu Společenství přijatého rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (7).
(5)
Pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol by měla poskytnout jednotný, souhrnný a transparentní rámec, a zajistit tak co možná nejúčinnější provádění při zohlednění potřeby snadného přístupu pro všechny účastníky prostřednictvím zjednodušených postupů, a to v souladu se zásadou proporcionality.
(6)
Tento rámcový program by měl využít iniciativy Komise ke zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum obsažené v rozhodnutí Komise K(2011) 174 ze dne 24. ledna 2011 o třech opatřeních ke zjednodušení provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES a rozhodnutí Rady 2006/970/Euratom. Tímto rozhodnutím Komise se mění vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím 2006/970/Euratom.
(7)
Pravidla by měla nadále zjednodušovat využívání duševního vlastnictví vytvořeného účastníky, současně zohledňovat také způsob, jakým může být účastník organizován na mezinárodní úrovni, a zároveň chránit oprávněné zájmy ostatních účastníků a Společenství.
(8)
Rámcový program by měl podporovat účast nejvzdálenějších regionů Unie a také širokého spektra podniků, výzkumných středisek a vysokých škol.
(9)
K zajištění soudržnosti a transparentnosti by měla být použita definice mikropodniků a malých a středních podniků uvedená v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (8).
(10)
Je třeba vytvořit minimální podmínky pro účast, a to jak ve formě obecného pravidla, tak i pro zvláštní nepřímé akce rámcového programu.
(11)
Účast by měla být umožněna všem právním subjektům, jakmile splní minimální podmínky. Účast nad rámec minimálních podmínek by měla zajistit účinné provádění dané nepřímé akce.
(12)
K účasti na rámcovém programu je třeba vyzvat mezinárodní organizace, jež se věnují rozvoji spolupráce v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy v Evropě a jejímiž členy jsou většinou členské státy nebo přidružené země.
(13)
V souladu s článkem 101 Smlouvy je třeba počítat s účastí právních subjektů usazených ve třetích zemích a s účastí mezinárodních organizací. Tato účast by však měla být odůvodněna tím, že zvýšenou měrou přispějí k cílům rámcového programu.
(14)
Podle článku 198 Smlouvy jsou pro rámcový program způsobilé právní subjekty z mimoevropských území členských států, jež podléhají jejich pravomoci.
(15)
Je třeba stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Společenství účastníkům nepřímých akcí.
(16)
Je nutné, aby Komise kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v tomto nařízení stanovila ještě další pravidla a postupy upravující podávání, hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů, jakož i postupy pro zjednávání nápravy určené účastníkům. Zejména by měla být stanovena pravidla pro využívání nezávislých odborníků.
(17)
Doba trvání rámcového programu je omezena na dva roky, přičemž sedmý rámcový program Unie, jenž byl přijat rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (9) a jehož pravidla jsou podobná sedmému rámcovému programu Společenství, bude v platnosti souběžně až do konce roku 2013. Měla by se tedy použít pravidla podobná pravidlům pro sedmý rámcový program Unie a zamezit velkým změnám pro účastníky.
(18)
Komise by kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 měla stanovit ještě další pravidla a postupy podle rámcového programu upravující posuzování právní a finanční životaschopnosti účastníků nepřímých akcích rámcového programu. Tato pravidla by měla zajistit rovnováhu mezi ochranou finančních zájmů Unie a zjednodušením a usnadněním účasti právních subjektů v rámcovém programu. S cílem zajistit jednotné ověřování existence a právního statusu účastníků nepřímých akcích a jejich provozní a finanční způsobilosti a zamezit velkým změnám pro účastníky je vhodné použít na rámcový program pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí podpořených prostřednictvím grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
(19)
V této souvislosti finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (10) upravují mimo jiné ochranu finančních zájmů Unie, boj proti podvodům a nesrovnalostem, postupy pro zpětné získávání částek dlužných Komisi, vylučování ze smluvních a grantových řízení a související sankce, jakož i audity, kontroly a inspekce prováděné Komisí a Účetním dvorem.
(20)
Finanční příspěvek Společenství by měli účastníci obdržet bez zbytečného prodlení.
(21)
Dohody uzavřené pro jednotlivé akce by měly upravovat dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí, jakož i audity prováděné Účetním dvorem a kontroly na místě prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (11).
(22)
Komise by měla sledovat nepřímé akce prováděné v rámci rámcového programu i rámcový program a jeho zvláštní programy. S cílem zajistit účinné a jednotné sledování a hodnocení provádění nepřímých akcí by Komise měla zavést a udržovat vhodný informační systém.
(23)
Rámcový program by měl odrážet a prosazovat obecné zásady stanovené v doporučení Komise 2005/251/ES ze dne 11. března 2005 o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků (12) a současně respektovat jejich dobrovolný charakter.
(24)
Pravidla pro šíření výsledků výzkumu by měla zajistit ze strany účastníků případnou ochranu duševního vlastnictví vytvořeného v rámci akcí a využívání a šíření těchto výsledků.
(25)
Tato pravidla by měla respektovat práva vlastníků duševního vlastnictví a zároveň by měla být navržena tak, aby zajistila, že účastníci a případně jejich přidružené subjekty usazené v členském státě nebo přidružené zemi budou mít přístup k informacím, které do projektu vnesou, a k poznatkům vyplývajícím z výzkumné práce v rámci projektu, a to do té míry, aby mohli provádět výzkumnou práci nebo využívat výsledné poznatky.
(26)
Účastnický záruční fond, zřízený sedmým rámcovým programem Společenství a spravovaný Komisí, by měl i nadále působit a hradit v rámci rámcového programu dlužné částky, které někteří partneři nesplatili. Vytvoření tohoto fondu přispělo ke zjednodušení a usnadnění účasti a zároveň i k ochraně finančních zájmů Unie způsobem, který je vhodný i pro rámcový program.
(27)
Příspěvky Společenství společnému podniku zřízenému podle článků 45 až 51 Smlouvy nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(28)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady obsažené v Listině základních práv Evropské unie.
(29)
Společenství by mělo poskytovat finanční podporu v souladu s finančním nařízením, mimo jiné pomocí veřejných zakázek, ve formě ceny za zboží nebo služby stanovené smlouvou a vybrané na základě nabídkových řízení, dále pomocí grantů, příspěvků organizacím ve formě členského poplatku a honoráře pro nezávislé odborníky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a dalších právních subjektů na akcích prováděných jedním nebo několika účastníky v rámci režimů financování stanovených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom (dále jen „nepřímé akce“).
Stanoví také pravidla, v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“) a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, týkající se finančního příspěvku Společenství účastníkům nepřímých akcí v rámci rámcového programu.
Pokud jde o výsledky výzkumu prováděného v rámci rámcového programu, stanoví toto nařízení pravidla pro zveřejňování nových poznatků jakýmikoli vhodnými prostředky kromě těch, které vyplývají z náležitostí pro ochranu těchto nových poznatků, a to včetně zveřejňování nových poznatků prostřednictvím jakéhokoli nosiče (dále jen „šíření“).
Dále stanoví pravidla pro přímé nebo nepřímé využívání nových poznatků v dalších výzkumných činnostech jiných než těch, jež jsou zahrnuty do dané nepřímé akce, včetně vývoje či vytvoření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo vytvoření a poskytování služby (dále jen „využívání“).
V souvislosti s novými i stávajícími poznatky stanoví toto nařízení pravidla týkající se licencí a uživatelských práv (dále jen „přístupová práva“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„právním subjektem“ fyzická osoba nebo právnická osoba podle vnitrostátního práva platného v místě, kde je usazena, nebo podle práva Evropské unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem vykonávat práva a podléhat povinnostem;
2)
„přidruženým subjektem“ právní subjekt, který je pod přímou nebo nepřímou kontrolou účastníka, nebo pod stejnou přímou nebo nepřímou kontrolou jako účastník, přičemž kontrola může mít některou z podob uvedených v čl. 7 odst. 2;
3)
„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně případných finančních podmínek, zohledňující zvláštní okolnosti žádosti o přístup, například skutečnou nebo potenciální hodnotu nových nebo stávajících poznatků, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání nebo další charakteristiky předpokládaného využití;
4)
„novými poznatky“ výsledky, včetně informací, bez ohledu na to, zda mohou být chráněny či nikoliv, které vzešly z daných nepřímých akcí, včetně práv souvisejících s autorskými právy, práv k průmyslovým vzorům, patentových práv, odrůdových práv nebo podobných forem ochrany;
5)
„stávajícími poznatky“ informace, jež účastníci měli před podpisem grantové dohody, včetně autorských práv a dalších práv duševního vlastnictví týkajících se těchto informací, pro něž byla žádost o ochranu podána před podpisem grantové dohody a jež jsou zapotřebí k provedení nepřímé akce nebo k využití jejích výsledků;
6)
„účastníkem“ právní subjekt, který přispívá k nepřímé akci a má práva a povinnosti s ohledem na Společenství;
7)
„výzkumnou organizací“ právní subjekt založený jako nezisková organizace, která provádí výzkum nebo technologický rozvoj jako jeden z hlavních cílů;
8)
„třetí zemí“ země, která není členským státem;
9)
„přidruženou zemí“ třetí země, která je smluvní stranou některé mezinárodní dohody uzavřené se Společenstvím, na jejímž základě nebo podle jejíchž podmínek tato země hradí finanční příspěvek na rámcový program nebo na jeho část;
10)
„mezinárodní organizací“ mezivládní organizace kromě Unie, která má právní subjektivitu podle mezinárodního veřejného práva, jakož i specializované agentury takovou mezinárodní organizací zřízené;
11)
„mezinárodní organizací evropského zájmu“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckou a technologickou spolupráci v Evropě;
12)
„veřejným orgánem“ jakýkoli právní subjekt, který je jako takový definován vnitrostátním veřejným právem, jakož i mezinárodní organizace;
13)
„malým a středním podnikem“ mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení 2003/361/ES;
14)
„pracovním programem“ plán přijatý Komisí k provedení zvláštního programu, jak je uvedeno v článku 6 rozhodnutí Rady 2012/94/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012-2013) (13);
15)
„režimy financování“ se rozumí mechanismy, jimiž Společenství financuje nepřímé akce, jak je stanoveno v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom.
Pro účely bodu 1 prvního odstavce se v případě fyzických osob údaji o usazení rozumí údaje o obvyklém místě pobytu.
Článek 3
Důvěrnost informací
S výhradou podmínek stanovených ve vzorové grantové dohodě, vzorové jmenovací listině nebo smlouvě musí Komise a účastníci zachovávat důvěrnost veškerých údajů, poznatků a dokumentů, které jim byly poskytnuty jako důvěrné.
KAPITOLA II
ÚČAST
Článek 4
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
ODDÍL 1
Minimální podmínky
Článek 5
Obecné zásady
1. Nepřímé akce se může zúčastnit jakýkoliv podnik, vysoká škola nebo výzkumné středisko či jiný právní subjekt, který je usazen v členském státě, přidružené zemi či ve třetí zemi, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole, včetně jakýchkoliv podmínek stanovených podle článku 11.
2. V případě nepřímé akce uvedené v článku 6 nebo článku 8, při níž mohou být minimální podmínky splněny bez účasti právního subjektu usazeného v členském státě, podléhá účast rovněž podmínce, že tato akce přispívá k dosažení cílů stanovených v článcích 1 a 2 Smlouvy.
3. Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) se může nepřímých akcí účastnit na stejném základě a má stejná práva a stejné povinnosti jako právní subjekt usazený v některém členském státě.
Článek 6
Minimální podmínky
1. Minimální podmínky pro nepřímé akce jsou tyto:
a)
účastnit se musí nejméně tři právní subjekty, přičemž všechny musí být usazené v členském státě nebo přidružené zemi a žádné dva nesmí být usazené ve stejném členském státě nebo přidružené zemi;
b)
všechny tři právní subjekty musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 7.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) se v případě, kdy je jedním z účastníků JRC, mezinárodní organizace evropského zájmu nebo subjekt zřízený podle práva Evropské unie, na tyto účastníky pohlíží jako na subjekty usazené v jiném členském státě nebo přidružené zemi, než je členský stát nebo přidružená země, v níž je usazený jiný z účastníků téže akce.
Článek 7
Nezávislost
1. Dva právní subjekty jsou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem nebo žádný z nich není pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou jako druhý.
2. Pro účely odstavce 1 může mít kontrola zejména některou z těchto podob:
a)
přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu;
b)
přímé nebo nepřímé faktické či právně zakotvené držení rozhodovacích pravomocí v daném právním subjektu.
3. Následující vztahy mezi právními subjekty však nejsou samy o sobě považovány za vztah kontroly:
a)
stejná veřejná investiční společnost, institucionální investor nebo společnost či fond rizikového kapitálu má v přímém či nepřímém držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu nebo většinového hlasovací práva akcionářů či společníků;
b)
dané právní subjekty vlastní nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán.
Článek 8
Koordinační a podpůrné akce, odborná příprava a profesní rozvoj výzkumných pracovníků
U koordinačních a podpůrných akcí a akcí pro odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumných pracovníků je minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu.
První odstavec se nepoužije v případě akcí, jejichž účelem je koordinace výzkumných činností.
Článek 9
Jediný účastník
Pokud minimální podmínky nepřímé akce splňuje řada právních subjektů, které dohromady tvoří jeden právní subjekt, může být tento subjekt jediným účastníkem nepřímé akce, pokud je usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi.
Článek 10
Mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích
Nepřímých akcí se mohou účastnit mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole a také veškeré podmínky stanovené ve zvláštních programech nebo příslušných pracovních programech.
Článek 11
Dodatečné podmínky
Kromě minimálních podmínek stanovených v této kapitole mohou být podmínky týkající se minimálního počtu účastníků stanoveny i ve zvláštních programech nebo v pracovních programech.
V nich mohou být podle povahy a cílů nepřímé akce stanoveny také dodatečné podmínky, které je třeba splnit, pokud jde o druh účastníků, případně místo jejich usazení.
ODDÍL 2
Postupy
Pododdíl 1
Výzvy k předkládání návrhů
Článek 12
Výzvy k předkládání návrhů
1. Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů na nepřímé akce v souladu s požadavky stanovenými v příslušných zvláštních programech a v pracovních programech.
Kromě zveřejňování uvedeného v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 Komise výzvy k předkládání návrhů zveřejňuje na svých internetových stránkách pro rámcový program, pomocí zvláštních informačních kanálů a v národních kontaktních místech zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi.
2. Komise ve výzvě k předkládání návrhů případně upřesní, že účastníci nemusí uzavírat dohodu o konsorciu.
3. Výzvy k předkládání návrhů uvádějí jasné cíle, aby bylo zajištěno, že zájemci nebudou reagovat zbytečně.
Článek 13
Výjimky
Výzvu k předkládání návrhů nevydá Komise v případě:
a)
koordinačních a podpůrných akcí, které mají být prováděny právními subjekty uvedenými ve zvláštních programech či v pracovních programech, pokud zvláštní program umožňuje, aby byli příjemci v pracovních programech určeni, a to v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002;
b)
koordinačních a podpůrných akcí spočívajících v nákupu zboží nebo služeb podle pravidel týkajících se veřejných zakázek, která jsou uvedena ve finančním nařízení;
c)
koordinačních a podpůrných akcí týkajících se jmenování nezávislých odborníků;
d)
dalších akcí, pokud tak stanoví finanční nařízení nebo nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pododdíl 2
Hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů
Článek 14
Hodnocení, výběr a udělování
1. Komise všechny návrhy, které byly předloženy v reakci na výzvu k předkládání návrhů, vyhodnotí na základě zásad pro hodnocení a kritérií pro výběr a udělování grantů.
Kritérii jsou excelence, dopad a provádění. V rámci těchto podmínek pracovní program dále stanoví kritéria hodnocení a výběru a může doplnit další požadavky, koeficienty a limity nebo uvést další podrobnosti o používání kritérií.
2. Nelze vybrat návrh, který je v rozporu se základními etickými zásadami nebo který nesplňuje podmínky stanovené ve zvláštním programu, v pracovním programu nebo ve výzvě k předkládání návrhů. Takový návrh může být kdykoliv z postupů hodnocení, výběru a udělování vyloučen.
3. Návrhy jsou seřazeny v souladu s výsledky hodnocení. Rozhodnutí o financování jsou přijímána na základě tohoto pořadí.
Článek 15
Postupy předkládání, hodnocení, výběru a udělování
1. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup hodnocení, pak do dalšího hodnocení postupují pouze ty návrhy, které projdou prvním kolem na základě hodnocení podle omezeného souboru kritérií.
2. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup podávání, pak úplný návrh do druhého kola podávají pouze ti žadatelé, jejichž návrhy projdou prvním kolem hodnocení.
Všichni žadatelé jsou urychleně informováni o výsledcích prvního kola hodnocení.
3. Komise přijme a zveřejní pravidla upravující postup předkládání návrhů a související postupy hodnocení, výběru a udělování a zveřejní pokyny pro žadatele, včetně pokynů pro hodnotitele. Zejména stanoví podrobná pravidla pro dvoustupňový postup podávání (včetně pravidel týkajících se rozsahu a povahy návrhu v prvním kole, jakož i úplného návrhu v druhém kole) a pravidla pro dvoustupňový postup hodnocení.
Komise žadatelům poskytuje informace a stanoví pro ně postupy pro zjednávání nápravy.
4. Pro rámcový program se použijí pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcích podpořených formou grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
Komise se zdrží opětovného ověřování s výjimkou případů, kdy se situace dotyčného účastníka změnila.
Článek 16
Jmenování nezávislých odborníků
1. Komise jmenuje nezávislé odborníky, kteří budou nápomocni při hodnocení návrhů.
Pro koordinační a podpůrné akce uvedené v článku 13 jsou nezávislí odborníci jmenování pouze v případě, že to Komise považuje za vhodné.
2. Nezávislí odborníci jsou vybíráni na základě dovedností a znalostí odpovídajících úkolům, které jsou jim svěřeny. Pokud nezávislí odborníci musí pracovat s utajovanými informacemi, je pro jejich jmenování vyžadována příslušná bezpečnostní prověrka.
Nezávislí odborníci se určují a vybírají na základě výzev k předkládání přihlášek pro jednotlivce a výzev určených příslušným organizacím jako například národním výzkumným agenturám, výzkumným institucím či podnikům s cílem vypracovat seznamy vhodných kandidátů.
Pokud to Komise považuje za vhodné, může vybrat jakoukoli osobu s patřičnými dovednostmi, i když není v seznamech uvedena.
Při jmenování skupin nezávislých odborníků je třeba přijmout vhodná opatření k tomu, aby byla ve skupinách zajištěna přiměřená vyváženost obou pohlaví.
3. Při jmenování nezávislého odborníka učiní Komise všechna nezbytná opatření k tomu, aby zajistila, že se ve věci, v níž má podat odborný posudek, tento odborník nedostane do střetu zájmů.
4. Komise podepíše jmenovací listinu mezi Společenstvím a každým nezávislým odborníkem, přičemž se vychází ze vzorové jmenovací listiny, kterou Komise přijala v rozhodnutí K(2008) 4617 ze dne 21. srpna 2008.
5. Komise jednou ročně prostřednictvím vhodného nosiče zveřejní seznam nezávislých odborníků, kteří jsou Komisi při rámcovém programu a při jednotlivých zvláštních programech nápomocni.
Pododdíl 3
Provádění a grantové dohody
Článek 17
Obecná ustanovení
1. Účastníci provádějí nepřímou akci a přijímají v tomto směru všechna nezbytná a přiměřená opatření. Účastníci dané nepřímé akce pracují vůči Společenství společně a nerozdílně.
2. Na základě vzorové grantové dohody uvedené v článku 18 a s ohledem na povahu daného režimu financování vypracuje Komise grantovou dohodu mezi Společenstvím a účastníky.
3. Účastníci nepřijmou žádné závazky, které by byly s grantovou dohodou neslučitelné.
4. Pokud některý účastník nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním nepřímé akce, splní grantovou dohodu ostatní účastníci, aniž by muselo Společenství poskytnout jakýkoliv další příspěvek, pokud je Komise této povinnosti výslovně nezprostí.
5. Pokud akci není možné provést nebo ji účastníci neprovedou, zajistí Komise ukončení akce.
6. Účastníci zajistí, aby byla Komise informována o jakékoliv události, která by mohla ovlivnit provádění nepřímé akce nebo zájmy Společenství.
7. Účastníci nepřímé akce mohou zadat provádění určitých prvků činnosti třetím stranám, pokud tak stanoví grantová dohoda.
8. Komise pro účastníky stanoví postupy pro zjednávání nápravy.
Článek 18
Obecná ustanovení grantové dohody
1. Při provádění rámcovém programu se bude používat vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím Komise K(2007) 1509 ze dne 10. dubna 2007.
Grantová dohoda stanoví práva a povinnosti účastníků vůči Společenství v souladu s rozhodnutím 2006/970/Euratom, tímto nařízením, finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v souladu s obecnými zásadami práva Unie.
V souladu se stejnými podmínkami stanoví také práva a povinnosti právních subjektů, které se staly účastníky v průběhu nepřímé akce.
2. Grantová dohoda také případně určí, jaká část finančního příspěvku Společenství bude založena na náhradě způsobilých nákladů a jaká část na financování pevnou sazbou (včetně stupnice jednotkových nákladů) nebo na paušálních částkách.
3. Grantová dohoda stanoví, jaké změny ve složení konsorcia budou vyžadovat předchozí vyhlášení soutěže.
4. Grantová dohoda stanoví povinnost předkládat Komisi pravidelné zprávy o pokroku dosaženém při provádění dané nepřímé akce.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků na třetí stranu.
6. Pokud grantová dohoda vyžaduje, aby účastníci vykonávali činnosti ve prospěch třetích stran, dají to účastníci obecně na vědomí, přičemž třetí strany určují, hodnotí a vybírají transparentně, spravedlivě a nestranně. Pokud je to uvedeno v pracovním programu, určí grantová dohoda kritéria pro výběr takových třetích stran. Komise si vyhrazuje právo vznést proti výběru třetích stran námitky.
7. Pokud se ukáže, že je ve vzorové grantové dohodě uvedené v odstavci 1 nutné provést důležitou změnu, Komise grantovou dohodu v úzké spolupráci s členskými státy odpovídajícím způsobem reviduje.
8. Vzorová grantová dohoda vychází z obecných zásad uvedených v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků. Podle situace je zaměřena na otázky synergie se vzděláváním na všech úrovních, připravenost a schopnost podporovat dialog a diskusi o vědeckých záležitostech a výsledcích výzkumu se širokou veřejností i mimo vědeckou komunitu, činnosti k posilování účasti a úlohy žen ve výzkumu a činnosti zaměřené na společensko-hospodářské aspekty výzkumu.
9. Vzorová grantová dohoda upravuje dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí a ze strany Účetního dvora.
10. Grantová dohoda stanoví pro účastníky lhůty pro různá oznámení uvedená v tomto nařízení.
Článek 19
Ustanovení týkající se přístupových práv, využívání a šíření
1. Grantová dohoda stanoví příslušná práva a povinnosti účastníků týkající se přístupových práv a využívání a šíření, pokud tato práva a povinnosti nebyly stanoveny tímto nařízením.
Pro tyto účely vyžaduje, aby byl Komisi předložen plán využívání a šíření nových poznatků.
2. V grantové dohodě jsou upřesněny podmínky, za nichž mohou účastníci vznést námitky proti technologickému auditu využívání a šíření nových poznatků prováděnému některými pověřenými zástupci Komise.
Článek 20
Ustanovení týkající se ukončení
V grantové dohodě jsou uvedeny důvody pro úplné či částečné ukončení, zejména pokud došlo k nedodržení, neplnění či porušení tohoto nařízení, jakož i důsledky vyplývající pro účastníky z jakéhokoliv nedodržení podmínek ze strany některého z účastníků.
Článek 21
Zvláštní ustanovení
1. V případě nepřímých akcí na podporu stávajících výzkumných infrastruktur a případně nových výzkumných infrastruktur stanoví grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, zveřejňování, přístupových právech a závazcích, které by mohly mít dopad na uživatele těchto infrastruktur.
2. V případě nepřímých akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků obsahuje grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, přístupových právech a závazcích týkajících se výzkumných pracovníků, kteří mají z dané akce prospěch.
3. Grantová dohoda může pro účely zajištění obranných zájmů členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy případně obsahovat zvláštní ustanovení o důvěrnosti, stupni utajení informací, přístupových právech, převodu vlastnictví nových poznatků a jejich využívání.
Článek 22
Podpis dohody a přistoupení k ní
Grantová dohoda vstupuje v platnost podpisem koordinátora a Komise.
Vztahuje se na každého účastníka, který k ní formálně přistoupil.
Pododdíl 4
Konsorcia
Článek 23
Dohody o konsorciu
1. Pokud není ve výzvě k předkládání návrhů stanoveno jinak, uzavřou všichni účastníci nepřímé akce dohodu (dále jen „dohoda o konsorciu“), která mimo jiné upravuje:
a)
vnitřní organizaci konsorcia;
b)
rozdělení finančního příspěvku Společenství;
c)
doplňující pravidla k pravidlům v kapitole III, jakož i k souvisejícím ustanovením v grantové dohodě;
d)
urovnávání vnitřních sporů včetně případů zneužití pravomoci;
e)
ujednání mezi účastníky týkající se odpovědnosti, odškodnění a důvěrnosti informací.
2. Komise vyhotoví a zveřejní pokyny týkající se hlavních otázek, se kterými se mohou účastníci v dohodách o konsorciu setkat.
Článek 24
Koordinátor
1. Právní subjekty, které se chtějí účastnit nepřímé akce, jmenují z řad svých členů jednoho koordinátora, který bude v souladu s tímto nařízením, finančním nařízením, nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a grantovou dohodou vykonávat tyto úkoly:
a)
sledovat, zda účastníci nepřímé akce dodržují své povinnosti;
b)
ověřovat, zda právní subjekty uvedené v grantové dohodě plní nezbytné formality pro přistoupení ke grantové dohodě;
c)
přijímat finanční příspěvek Společenství a rozdělovat jej v souladu s dohodou o konsorciu a s grantovou dohodou;
d)
vést záznamy a finanční účty týkající se finančního příspěvku Společenství a informovat Komisi o jeho rozdělení v souladu s čl. 23 odst. 1 písm. b) a s článkem 35;
e)
zprostředkovávat účinnou a vhodnou komunikaci mezi účastníky a pravidelně podávat účastníkům a Komisi zprávy o pokroku projektu.
2. Jméno koordinátora je uvedeno v grantové dohodě.
Jmenování nového koordinátora vyžaduje písemný souhlas Komise.
Článek 25
Změny v konsorciu
1. Účastníci nepřímé akce mohou souhlasit s přijetím nového účastníka nebo s vyloučením některého ze stávajících účastníků v souladu s příslušnými ustanoveními dohody o konsorciu.
2. Každý právní subjekt, který se připojí k probíhající akci, musí přistoupit ke grantové dohodě.
3. Ve zvláštních případech, je-li tak stanoveno v grantové dohodě, zveřejní konsorcium vyhlášení soutěže a zajistí její rozšíření prostřednictvím zvláštní informační podpory, zejména internetových stránek rámcového programu, specializovaného tisku a brožur a národních kontaktních míst zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi pro účely poskytování informací a podpory.
Konsorcium vyhodnotí nabídky podle kritérií pro původní akci, a to za pomoci nezávislých odborníků jmenovaných konsorciem a v souladu se zásadami stanovenými v článcích 14 a 16.
4. Konsorcium oznámí každou navrženou změnu ve svém složení Komisi, která může do 45 dní od oznámení vznést námitky.
Změny ve složení konsorcia spojené s návrhy na další změny grantové dohody, které přímo nesouvisejí se změnou složení, musí být písemně schváleny Komisí.
Pododdíl 5
Sledování a hodnocení programů a nepřímých akcí a sdělování informací
Článek 26
Sledování a hodnocení
1. Komise sleduje provádění nepřímých akcí na základě pravidelných zpráv o pokroku předkládaných v souladu se vzorovou grantovou dohodou podle článku 18.
Komise sleduje zejména provádění plánu využívání a šíření nových poznatků předkládaného v souladu s čl. 19 odst. 1 druhým pododstavcem.
Pro tyto účely mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci jmenovaní v souladu s článkem 16.
2. Komise zavede a udržuje informační systém, který umožní, aby sledování podle odstavce 1 bylo prováděno účinným a soudržným způsobem v rámci celého rámcového programu.
S výhradou článku 3 Komise zveřejní prostřednictvím jakéhokoliv vhodného nosiče informace o financovaných projektech.
3. Sledování a hodnocení uvedené v článku 6 rozhodnutí 2012/93/Euratom zahrnuje aspekty týkající se používání tohoto nařízení a zabývá se dopadem změn ve výpočtu nákladů na rozpočet ve srovnání se sedmým rámcovým programem Společenství, a jejich vlivem na administrativní zatížení účastníků.
4. Komise v souladu s článkem 16 jmenuje nezávislé odborníky, kteří jí jsou nápomocni při hodnoceních vyžadovaných rámcovým programem a jeho zvláštními programy a, je-li to nutné, při hodnocení předchozích rámcových programů.
5. Komise navíc může vytvářet skupiny nezávislých odborníků jmenovaných v souladu s článkem 16, aby poskytovaly poradenství při koncipování a provádění výzkumné politiky Společenství.
Článek 27
Zpřístupňované informace
1. S výhradou článku 3 zpřístupní Komise na požádání kterémukoliv členskému státu nebo přidružené zemi jakékoliv užitečné informace, které má k dispozici a které se týkají nových poznatků získaných v rámci nepřímé akce, za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
dané informace jsou relevantní pro veřejnou politiku;
b)
účastníci neuvedli dostatečné a rozumné důvody, proč by tyto informace neměly být poskytnuty.
2. Za žádných okolností se poskytnutím informací podle odstavce 1 nepřenášejí na příjemce práva ani povinnosti Komise či účastníků.
Příjemce je však povinen zachovávat důvěrnost těchto informací, pokud nejsou tyto informace zveřejněny nebo je účastníci veřejně nezpřístupní nebo pokud nebyly Komisi sděleny bez omezení týkajících se důvěrnosti.
ODDÍL 3
Finanční příspěvek Společenství
Pododdíl 1
Způsobilost pro financování a formy grantů
Článek 28
Způsobilost pro financování
1. Finanční příspěvek Společenství mohou získat tyto právní subjekty účastnící se nepřímé akce:
a)
jakýkoliv právní subjekt usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi či zřízený podle práva Unie;
b)
jakákoliv mezinárodní organizace evropského zájmu.
2. V případě, že účastníkem je jiná mezinárodní organizace než mezinárodní organizace evropského zájmu nebo právní subjekt usazený v jiné třetí zemi, než je přidružená země, může být finanční příspěvek Společenství přidělen, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
zvláštní programy nebo příslušný pracovní program obsahují příslušná ustanovení za tímto účelem;
b)
příspěvek je nezbytný pro provedení nepřímé akce;
c)
příspěvek je stanoven ve dvoustranné vědecké a technologické dohodě nebo v jiném ujednání mezi Společenstvím a zemí, v níž je právní subjekt usazen.
Článek 29
Formy grantů
Finanční příspěvek Společenství u grantů uvedených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom je založen na náhradě způsobilých nákladů, a to plné nebo částečné.
Finanční příspěvek Společenství však může mít podobu financování pevnou sazbou, včetně stupnice jednotkových nákladů, nebo financování paušálními částkami nebo může kombinovat náhradu způsobilých nákladů pevnou sazbou a paušální částkou. Finanční příspěvek Společenství může mít také podobu stipendií nebo cen.
V pracovních programech a výzvách k předkládání návrhů jsou upřesněny formy grantů, které mají být v rámci dotyčných akcích použity.
Článek 30
Náhrada způsobilých nákladů
1. Nepřímé akce financované granty jsou spolufinancovány účastníky.
Finanční příspěvek Společenství k náhradě způsobilých nákladů nesmí vést k zisku.
2. Příjmy se berou v úvahu pro výplatu grantu na konci provádění akce.
3. Aby byly považovány za způsobilé, musejí náklady vzniklé při provádění nepřímé akce splňovat tyto podmínky:
a)
musejí být skutečné;
b)
musejí být vynaloženy v průběhu akce, s výjimkou nákladů na vypracování závěrečných zpráv, pokud je to stanoveno v grantové dohodě;
c)
musejí být stanoveny podle obvyklých účetních a správních zásad a obvyklých postupů účastníka a použity výhradně za účelem dosažení cílů a očekávaných výsledků nepřímé akce, a to za dodržování zásad úspornosti, účelnosti a efektivity;
d)
musejí být zaneseny v účetnictví účastníka a v případě příspěvku od třetích stran zaneseny v účetnictví těchto třetích stran;
e)
musejí být odděleny od nezpůsobilých nákladů, zejména od identifikovatelných nepřímých daní, včetně daně z přidané hodnoty, cel, dlužných úroků, rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzových ztrát, nákladů spojených s kapitálovým výnosem, nákladů deklarovaných, vzniklých nebo nahrazených v souvislosti s jiným projektem Unie, dluhů a poplatků za dluhovou službu, nepřiměřených nebo neuvážených výdajů a veškerých dalších nákladů, které nesplňují podmínky uvedené v písmenech a) až d).
Pro účely písmene a) prvního pododstavce lze použít průměrné náklady na personál, pokud jsou v souladu se správními zásadami a účetními postupy účastníka a neliší se výrazně od skutečných nákladů.
4. Finanční příspěvek Společenství se vypočítá s ohledem na náklady nepřímé akce jako celku, jejich náhrada je však založena na nákladech, které jednotliví účastníci vykáží.
Článek 31
Přímé způsobilé náklady a nepřímé způsobilé náklady
1. Způsobilé náklady se skládají z nákladů, které lze přímo připsat dané akci (dále jen „přímé způsobilé náklady“), a případně z nákladů, které nelze dané akci přímo připsat, ale které byly vynaloženy v přímém vztahu s přímými způsobilými náklady dané akci připsanými (dále jen „nepřímé způsobilé náklady“).
2. Náhrada nákladů účastníků je založena na jejich přímých a nepřímých způsobilých nákladech.
Účastník může v souladu s čl. 30 odst. 3 písm. c) použít zjednodušenou metodu výpočtu svých nepřímých způsobilých nákladů na úrovni svého právního subjektu, je-li tato metoda v souladu s jeho obvyklými účetními a správními zásadami a obvyklými postupy. Zásady, jež je třeba v tomto ohledu dodržovat, jsou uvedeny ve vzorové grantové dohodě.
3. V některých případech, zejména u koordinačních a podpůrných akcí a případně u akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, může být náhrada nepřímých způsobilých nákladů grantovou dohodou omezena na určitý maximální procentní podíl přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky.
4. Odchylně od odstavce 2 si účastník může pro krytí nepřímých způsobilých nákladů zvolit pevnou sazbu svých celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky nebo náhrady nákladů třetích stran.
Komise stanoví příslušné pevné sazby na základě přibližné hodnoty dotyčných skutečných nepřímých nákladů v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
5. Neziskové veřejné subjekty, instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumné organizace a malé a střední podniky, které nemohou s jistotou stanovit své skutečné nepřímé náklady na dotyčnou akci, si při účasti v režimech financování, které zahrnují činnosti spojené s výzkumem, technologickým rozvojem a demonstracemi, jak je uvedeno v článku 32, mohou zvolit pevnou sazbu ve výši 60 % celkových přímých způsobilých nákladů.
6. Všechny pevné sazby se uvedou ve vzorové grantové dohodě.
Článek 32
Maximální podíl na financování
1. V případě činností v oblasti výzkumu a technologického rozvoje může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
V případě neziskových veřejných subjektů, institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumných organizací a malých a středních podniků však může dosáhnout maximálně 75 % celkových způsobilých nákladů.
2. U demonstračních činností může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
3. U činností v rámci koordinačních a podpůrných akcí a akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
4. Pokud jde o správní činnosti, včetně osvědčení o finančních výkazech, a další činnosti, které nejsou uvedeny v odstavcích 1, 2 a 3, může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
Mezi další činnosti uvedené v prvním pododstavci patří mimo jiné odborná příprava v rámci akcí, které nespadají do režimu financování odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, a dále koordinace, navazování kontaktů a šíření výsledků.
5. Pro účely odstavců 1 až 4 se při stanovení finančního příspěvku Společenství vezmou v úvahu způsobilé náklady a příjmy.
6. Odstavce 1 až 5 se případně použijí pro nepřímé akce, kde se na celou nepřímou akci používá financování pevnou sazbou nebo paušální částkou.
Článek 33
Vykazování a audit způsobilých nákladů
1. Komisi se předkládají pravidelné zprávy týkající se způsobilých nákladů, finančních výnosů z předběžného financování a příjmů v souvislosti s danou nepřímou akcí a případně osvědčení o finančních výkazech, v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pokud v případě dané akce dochází ke spolufinancování, toto spolufinancování se vykazuje a případně po skončení akce stvrzuje osvědčením.
2. Aniž je dotčeno finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, je osvědčení o finančních výkazech povinné pouze v případech, kdy kumulativní částka průběžných plateb a plateb zůstatků uhrazených účastníkovi nepřímé akce činí 375 000 EUR nebo více.
U nepřímých akcí v délce trvání dvou let nebo kratší se od účastníka nicméně vyžaduje pouze jedno osvědčení o finančních výkazech, a to na konci projektu.
Osvědčení o finančních výkazech se nevyžadují pro nepřímé akce, které byly v plné výši uhrazeny paušálními částkami nebo pevnými sazbami.
3. V případě veřejných orgánů, výzkumných organizací a institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání může osvědčení o finančních výkazech požadované podle odstavce 1 vydat příslušný státní úředník.
Článek 34
Sítě excelence
1. Pracovní program stanoví formu grantů, které mají být použity pro sítě excelence.
2. Pokud má finanční příspěvek Společenství pro sítě excelence podobu paušální částky, vypočítá se na základě počtu výzkumných pracovníků, kteří se mají do sítě excelence zapojit, a délky trvání akce. Jednotková částka u paušálních částek je 23 500 EUR na rok na výzkumného pracovníka.
Tuto částku Komise upraví v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
3. Pracovní program stanoví maximální počet účastníků a případně maximální počet výzkumných pracovníků, který může být použit jako základ pro výpočet maximální paušální částky. Další účastníci nad tento maximální počet pro stanovení finančního příspěvku se však případně také mohou účastnit.
4. Finanční příspěvek se vyplácí v pravidelných dávkách.
Tyto pravidelné dávky jsou vypláceny na základě posouzení postupného provádění společného programu činností prostřednictvím měření integrace výzkumných zdrojů a kapacit na základě ukazatelů výkonu dojednaných s konsorciem a uvedených v grantové dohodě.
Pododdíl 2
Vyplácení, rozdělování, zpětné vymáhání a záruky
Článek 35
Platba a rozdělení
1. Finanční příspěvek Společenství se účastníkům vyplatí prostřednictvím koordinátora bez zbytečného prodlení.
2. Koordinátor vede záznamy, jež umožňují kdykoliv zjistit, jaké podíly finančních prostředků Společenství byly jednotlivým účastníkům přiděleny.
Na vyžádání sdělí koordinátor tuto informaci Komisi.
Článek 36
Zpětné získávání
Komise může přijmout rozhodnutí o zpětném získání částek v souladu s finančním nařízením.
Článek 37
Mechanismus s cílem zabránit riziku
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je finanční odpovědnost každého z účastníků omezena na jeho vlastní závazky.
2. Pro účely řízení rizika spojeného s nevracením dlužných částek Společenství Komise zřídila a provozuje „účastnický záruční fond“ (dále jen „fond“) v souladu s přílohou.
Finanční úroky z fondu jsou doplňovány do fondu a slouží výlučně účelům uvedeným v bodě 3 přílohy, aniž je dotčen bod 4 přílohy.
3. Finanční příspěvek účastníka nepřímé akce do fondu, který má podobu grantu, nepřesáhne 5 % finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi. Na konci akce se částka příspěvku do fondu vrátí prostřednictvím koordinátora účastníkovi, s výhradou odstavce 4.
4. Nejsou-li úroky z fondu dostačující pro pokrytí částek dlužných Společenství, může Komise z částky, jež má být vrácena účastníkovi, odečíst maximálně jedno procento finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi.
5. Odečet uvedený v odstavci 4 se nevztahuje na veřejné subjekty, právní subjekty, jejichž účast na nepřímé akci je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání.
6. Komise ověří ex ante pouze finanční způsobilost koordinátorů a účastníků jiných než těch, kteří jsou uvedeni v odstavci 5 a kteří žádají o finanční příspěvek Společenství v nepřímé akci přesahující výši 500 000 EUR, pokud neexistují výjimečné okolnosti a pokud na základě již dostupných informací existují oprávněné důvody k pochybnostem o finanční způsobilosti těchto účastníků.
7. Účastnický záruční fond se považuje za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Od účastníků nelze vyžadovat žádnou další záruku nebo zajištění, ani jim je nelze ukládat.
KAPITOLA III
ŠÍŘENÍ A VYUŽÍVÁNÍ A PŘÍSTUPOVÁ PRÁVA
ODDÍL 1
Nové poznatky
Článek 38
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
Pododdíl 1
Vlastnictví
Článek 39
Vlastnictví nových poznatků
1. Nové poznatky, které jsou výsledkem práce provedené v rámci jiných nepřímých akcí, než které jsou uvedeny v odstavci 3, jsou vlastnictvím účastníka, který práci, z níž nové poznatky vzešly, vykonal.
2. Jestliže jsou zaměstnanci nebo jiní pracovníci pracující pro některého účastníka oprávněni nárokovat si práva na nové poznatky, pak tento účastník zajistí, aby mohla být tato práva vykonávána způsobem, který je v souladu s povinnostmi účastníka podle grantové dohody.
3. Nové poznatky jsou vlastnictvím Společenství v těchto případech:
a)
koordinační a podpůrné akce spočívající v nákupu zboží nebo služeb podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení;
b)
koordinační a podpůrné akce týkající se nezávislých odborníků.
Článek 40
Společné vlastnictví nových poznatků
1. V případech, kdy práci, z níž nové poznatky vzešly, provedlo více účastníků společně a kdy jejich jednotlivé podíly na práci nelze určit, jsou nové poznatky společným vlastnictvím těchto účastníků.
Účastníci uzavřou dohodu o rozdělení a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu s podmínkami grantové dohody.
2. Pokud ještě nebyla uzavřena dohoda o společném vlastnictví, je každý ze spoluvlastníků oprávněn udílet nevýhradní licence třetím stranám bez práva poskytovat sublicence, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
ostatní spoluvlastníci o tom musí být předem informováni;
b)
ostatním spoluvlastníkům musí být poskytnuta spravedlivá a přiměřená kompenzace.
3. Komise na vyžádání poskytne pokyny ohledně možných aspektů, které mají být začleněny do dohody o společném vlastnictví.
Článek 41
Převod nových poznatků
1. Vlastník může nové poznatky převést na jakýkoli právní subjekt, s výhradou odstavců 2 až 5 tohoto článku a s výhradou článku 42.
2. Jestliže některý účastník převádí své vlastnické právo k novým poznatkům, převede na nabyvatele i své povinnosti související s těmito novými poznatky, včetně povinnosti postoupit je jakémukoli dalšímu nabyvateli, a to v souladu s grantovou dohodou.
3. Požaduje-li se, aby účastník postoupil přístupová práva, uvědomí o tom předem ostatní účastníky téže akce a poskytne jim, s výhradou závazků týkajících se důvěrnosti, dostatečné informace o novém vlastníkovi nových poznatků, aby mohli vykonávat svá přístupová práva podle grantové dohody.
Ostatní účastníci se však mohou písemnou dohodou vzdát svého práva na předchozí informování v případě převodu vlastnictví z jednoho účastníka na konkrétně určenou třetí stranu.
4. Po informování v souladu s odst. 3 prvním pododstavcem může kterýkoli další účastník proti jakémukoliv převodu vlastnictví vznést námitky s odůvodněním, že by jím byla nepříznivě dotčena jeho přístupová práva.
Pokud kterýkoli z ostatních účastníků prokáže, že jeho práva by byla nepříznivě dotčena, k zamýšlenému převodu nedojde, dokud mezi danými účastníky nedojde k dohodě.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků nebo každé zamýšlené udělení licence na třetí stranu usazenou ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu.
Článek 42
Zachování konkurenceschopnosti Evropy, ochrana obranných zájmů členských států a dodržování etických zásad
Komise může vznést námitky proti převodu vlastnictví nových poznatků nebo proti udělení licence k novým poznatkům třetím stranám usazeným ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu, domnívá-li se, že to není v souladu se zájmem rozvíjet konkurenceschopnost evropského hospodářství nebo s obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy nebo že se to neslučuje s etickými zásadami.
V takových případech k převodu vlastnictví nebo udělení licence nedojde, dokud se Komise neujistí, že jsou zavedena příslušná ochranná opatření.
Pododdíl 2
Ochrana, zveřejnění, šíření a využívání
Článek 43
Ochrana nových poznatků
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití, zajistí jejich vlastník přiměřenou a účinnou ochranu s patřičným ohledem na své oprávněné zájmy a oprávněné zájmy, zejména obchodní, ostatních dotčených účastníků dané nepřímé akce.
Uplatňuje-li účastník, který není vlastníkem nových poznatků, své oprávněné zájmy, musí v každém případě prokázat, že by byl výrazně poškozen.
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití a jejich vlastník je nechrání ani je nepřevede na jiného účastníka, na přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi nebo na jinou třetí stranu usazenou v členském státě nebo přidružené zemi spolu se souvisejícími povinnostmi v souladu s článkem 41, nelze tyto nové poznatky šířit, dokud není informována Komise.
V takovém případě může Komise se souhlasem příslušného účastníka převzít vlastnictví těchto nových poznatků a přijmout opatření na jejich přiměřenou a účinnou ochranu. Daný účastník může odmítnout pouze tehdy, může-li prokázat, že by tím byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy.
Článek 44
Prohlášení o finančním příspěvku Společenství
Veškeré publikace, patentové přihlášky podané kterýmkoliv účastníkem nebo z jeho pověření nebo jakékoliv jiné formy šíření nových poznatků musí obsahovat prohlášení, že k dotyčným novým poznatkům se dospělo s finančním přispěním Společenství; toto prohlášení může obsahovat i vizuální prostředky.
Znění tohoto prohlášení se stanoví v grantové dohodě.
Článek 45
Využívání a šíření
1. Účastníci využívají nové poznatky, které vlastní, nebo jejich využívání zajistí.
2. Každý účastník zajistí, aby byly jím vlastněné nové poznatky šířeny co nejrychleji. Pokud tak neučiní, může tyto nové poznatky šířit Komise v souladu s článkem 12 Smlouvy.
Grantová dohoda může v tomto ohledu stanovit lhůty.
3. Činnosti v oblasti šíření musí být v souladu s ochranou práv duševního vlastnictví, s povinnostmi zachovávat důvěrnost a s oprávněnými zájmy vlastníka nových poznatků a obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy.
4. Před jakýmkoliv šířením nových poznatků uvědomí účastník ostatní dotčené účastníky.
Po tomto oznámení může kterýkoliv z dotčených účastníků vznést námitky, pokud se domnívá, že by v souvislosti s novými poznatky nebo stávajícími poznatky byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy. V takovém případě nemůže dojít k šíření poznatků, dokud nejsou podniknuty přiměřené kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů.
ODDÍL 2
Přístupová práva ke stávajícím poznatkům a k novým poznatkům
Článek 46
Stávající poznatky
Účastníci mohou stávající poznatky nezbytné pro účely nepřímé akce definovat v písemné dohodě a případně mohou konkrétní stávající poznatky vyloučit.
Článek 47
Zásady
1. Veškeré žádosti o přístupová práva se podávají písemně.
2. Není-li s vlastníkem nových poznatků nebo stávajících poznatků dohodnuto jinak, přístupová práva neopravňují k udělování sublicencí.
3. Udílení výhradních licencí na nové poznatky nebo stávající poznatky je možné za předpokladu, že všichni ostatní účastníci písemně stvrdí, že se svých přístupových práv k nim zříkají.
4. Aniž je dotčen odstavec 3, jakákoliv dohoda, která účastníkům nebo třetím stranám poskytuje přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům, zajistí, že budou zachována potenciální přístupová práva pro další účastníky.
5. Aniž jsou dotčeny články 48 a 49 a grantová dohoda, účastníci téže akce se co nejdříve vzájemně informují o jakýchkoli omezeních pro udělování přístupových práv ke stávajícím poznatkům nebo jakýchkoli jiných omezeních, která by mohla výrazně ovlivnit udělování přístupových práv.
6. Ukončení účasti na nepřímé akci nemá žádný vliv na povinnost účastníka poskytnout přístupová práva zbývajícím účastníkům téže akce podle podmínek stanovených v grantové dohodě.
Článek 48
Přístupová práva pro provádění nepřímých akcí
1. Přístupová práva k novým poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce.
Tato přístupová práva se udělují bezplatně.
2. Přístupová práva ke stávajícím poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce, za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Taková přístupová práva se udělí bezplatně, pokud se všichni účastníci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodnou jinak.
Článek 49
Přístupová práva pro využívání
1. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv k novým poznatkům, pokud je potřebují k využívání svých vlastních nových poznatků.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
2. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv ke stávajícím poznatkům, potřebují-li je k využívání svých vlastních nových poznatků, a za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
3. Nestanoví-li grantová dohoda nebo dohoda o konsorciu jinak, má přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi rovněž přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům uvedená v odstavcích 1 a 2, a to za stejných podmínek jako účastník, k němuž je přidružen.
4. Žádost o přístupová práva podle odstavců 1, 2 a 3 lze podat do jednoho roku po některé z těchto událostí:
a)
skončení nepřímé akce;
b)
ukončení účasti vlastníka daných stávajících poznatků nebo nových poznatků.
Dotyční účastníci se však mohou dohodnout i na jiné lhůtě.
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ PRAVIDLA PRO ÚČAST NA ČINNOSTECH V TEMATICKÉ OBLASTI VÝZKUMU ENERGIE Z JADERNÉ SYNTÉZY
Článek 50
Oblast působnosti
Pravidla stanovená v této kapitole se vztahují na činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedené ve zvláštním programu. V případě jakéhokoli rozporu mezi pravidly stanovenými v této kapitole a pravidly stanovenými v kapitolách II a III se použijí pravidla stanovená v této kapitole.
Článek 51
Provádění výzkumu v oblasti energie z jaderné syntézy
Činnosti v tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ mohou být prováděny na základě postupů a pravidel pro šíření a využívání stanovených v těchto rámcích:
a)
smlouvy o přidružení uzavřené mezi Společenstvím a členskými státy či přidruženými třetími zeměmi nebo právními subjekty v rámci členských států či přidružených třetích zemí;
b)
Evropská dohoda o vývoji jaderné syntézy (EFDA) uzavřená mezi Společenstvím a organizacemi, které jsou usazeny ve členských státech nebo přidružených zemích nebo jednají jejich jménem;
c)
společný evropský podnik pro mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER) na základě hlavy II kapitoly 5 Smlouvy;
d)
mezinárodní dohody o spolupráci se třetími zeměmi nebo s právními subjekty, které mohou být zřízeny takovou dohodou, zejména dohodou o ITER a dohodami o širším přístupu;
e)
jakákoli další mnohostranná dohoda uzavřená mezi Společenstvím a přidruženými organizacemi, zejména dohoda o mobilitě zaměstnanců;
f)
akce založené na sdílení nákladů s cílem podpořit výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy a přispět k tomuto výzkumu, na nichž se podílejí subjekty ve členských státech nebo v zemích přidružených k rámcovému programu, s nimiž nebyla uzavřena smlouva o přidružení.
Článek 52
Finanční příspěvek Společenství
1. Smlouvy o přidružení uvedené v čl. 51 písm. a) a akce založené na sdílení nákladů uvedené v čl. 51 písm. f) stanoví pravidla týkající se finančního příspěvku Společenství na činnosti, kterých se týkají.
Roční sazba finančního příspěvku Společenství, který je stanovený ve smlouvách o přidružení, nesmí za celou dobu trvání sedmého rámcového programu Společenství a tohoto rámcového programu přesáhnout 20 % výdajů sdružení zaměřených na činnosti uvedené v jejich ročních pracovních programech.
2. Po konzultaci poradního výboru pro program jaderné syntézy uvedeného v článku 7 rozhodnutí 2012/94/Euratom může Komise financovat:
a)
v rámci smluv o přidružení v sazbě nepřekračující 40 %: výdaje v rámci zvláštních projektů spolupráce mezi přidruženými subjekty, které poradní výbor doporučil pro prioritní podporu a které schválila Komise; prioritní podpora se zaměří na akce s významem pro ITER/DEMO s výjimkou projektů, jimž byl prioritní status udělen již dříve v průběhu předchozích rámcových programů;
b)
akce prováděné v rámci Evropské dohody o vývoji jaderné syntézy, včetně zprostředkování, nebo v rámci společného podniku uvedeného v čl. 51 písm. c);
c)
akce prováděné v rámci dohody o mobilitě zaměstnanců.
3. V případě projektů a akcí, pro něž je poskytován finanční příspěvek podle odst. 2 písm. a) nebo b), mají všechny právní subjekty uvedené v čl. 51 písm. a) a b) právo podílet se na pokusech prováděných na dotyčném zařízení.
4. Finanční příspěvek Společenství na akce prováděné v rámci mezinárodní dohody o spolupráci uvedené v čl. 51 písm. d) se stanoví v souladu s podmínkami této dohody nebo je stanoví jakýkoli právní subjekt zřízený na základě dohody. Společenství může svou účast na dohodě a svůj finanční příspěvek řídit prostřednictvím jakéhokoli vhodného právního subjektu.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 53
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
UREDBA SVETA (EURATOM) št. 139/2012
z dne 19. decembra 2011
o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo ter za razširjanje rezultatov raziskav (2012-2013)
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter zlasti členov 7 in 10 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije po posvetovanju z Znanstveno-tehničnim odborom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja za obdobje 2012-2013 (v nadaljnjem besedilu: okvirni program) je bil sprejet s Sklepom Sveta 2012/93/Euratom (3). Komisija je odgovorna za zagotovitev izvajanja okvirnega programa in njegovih posebnih programov, vključno s povezanimi finančnimi vidiki.
(2)
Okvirni program bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba), in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5).
(3)
Poleg tega bi bilo treba okvirni program izvajati v skladu s pravili za državno pomoč, zlasti s pravili glede državne pomoči za raziskave in razvoj, ki so sedaj predvidena v Okviru Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (6).
(4)
V okvirnem programu se ohranijo splošni obseg in načela sedmega okvirnega programa Skupnosti, ki je bil sprejet s Sklepom Sveta 2006/970/Euratom z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007-2011) (7).
(5)
Pravila za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz bi morala omogočiti skladen, celovit in pregleden okvir za zagotovitev kar najbolj učinkovitega izvajanja, ob upoštevanju potrebe po lahkem dostopu za vse udeležence s pomočjo poenostavljenih postopkov v skladu z načelom sorazmernosti.
(6)
Temu okvirnemu programu bi morala koristiti pobuda Komisije za poenostavitev izvajanja okvirnih programov na področju raziskav, vključena v Sklep Komisije C(2011) 174 z dne 24. januarja 2011 o treh ukrepih za poenostavitev izvajanja Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa Sveta 2006/970/Euratom in spremembi sklepov. Ta sklep Komisije spreminja vzorčni sporazum o donaciji, sprejet v okviru Sklepa Sveta 2006/970/Euratom.
(7)
Ta pravila bi morala še naprej omogočati lažje izkoriščanje intelektualne lastnine, ki jo razvijejo udeleženci, tudi ob upoštevanju načina, kako se udeleženec lahko organizira v mednarodnem okviru, ter hkrati ščititi legitimne interese drugih udeležencev in Skupnosti.
(8)
Okvirni program bi moral spodbujati udeležbo iz najbolj oddaljenih regij Skupnosti ter tudi iz širokega spektra podjetij, raziskovalnih središč in univerz.
(9)
Zaradi doslednosti in preglednosti bi bilo treba uporabljati opredelitev mikro, malih in srednjih podjetij (MSP) iz Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (8).
(10)
Določiti je treba minimalne pogoje za udeležbo, in sicer kot splošno pravilo ter za posebne posredne ukrepe iz okvirnega programa.
(11)
Vsak pravni subjekt bi moral imeti možnost sodelovati, če so izpolnjeni minimalni pogoji. Udeležba, s katero so izpolnjeni več kot le minimalni pogoji, bi morala zagotoviti učinkovito izvajanje zadevnega posrednega ukrepa.
(12)
Mednarodne organizacije, katerih poslanstvo je razvijanje sodelovanja na področju jedrskih raziskav in usposabljanja v Evropi in ki so v glavnem sestavljene iz držav članic ali pridruženih držav, bi bilo treba spodbujati k sodelovanju v okvirnem programu.
(13)
Predvideti bi bilo treba tudi sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v tretjih državah in mednarodnih organizacij, kot je določeno v členu 101 Pogodbe. Vendar bi moralo biti tako sodelovanje upravičeno v smislu večjega prispevanja k ciljem okvirnega programa.
(14)
V skladu s členom 198 Pogodbe pravni subjekti z neevropskih ozemelj, ki so pod pristojnostjo držav članic, izpolnjujejo pogoje za udeležbo v okvirnem programu.
(15)
Določiti je treba pogoje, v skladu s katerimi bi bila udeležencem v posrednih ukrepih zagotovljena finančna sredstva Skupnosti.
(16)
Komisija bi morala poleg pravil in postopkov, določenih v Finančni uredbi, Uredbi (ES, Euratom) št. 2342/2002 in tej uredbi, vzpostaviti dodatna pravila in postopke za predložitev, ocenjevanje in izbiro predlogov, dodelitev sredstev in pritožbene postopke za udeležence. Določiti bi bilo treba zlasti pravila za sodelovanje neodvisnih strokovnjakov.
(17)
Trajanje okvirnega programa je omejeno na dve leti, medtem ko bo sedmi okvirni program Unije, ki je bil sprejet s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013) (9) ter za katerega veljajo podobna pravila kot za sedmi okvirni program Skupnosti, veljal vzporedno do konca leta 2013. Zato je primerno, da se uporabijo pravila, ki so podobna tistim iz sedmega okvirnega programa Unije, in se izogne večjim spremembam za udeležence.
(18)
Komisija bi morala poleg pravil in postopkov, določenih v Finančni uredbi in Uredbi (ES, Euratom) št. 2342/2002, za okvirni program vzpostaviti nadaljnja pravila in postopke za urejanje ocenjevanja pravne in finančne sposobnosti udeležencev posrednih ukrepov v sklopu okvirnega programa. V takšnih pravilih bi bilo treba doseči pravo ravnovesje med zaščito finančnih interesov Unije ter poenostavitvijo in olajšanjem udeležbe pravnih subjektov v okvirnem programu. Da bi zagotovili dosledno preverjanje obstoja in pravnega statusa udeležencev posrednih ukrepov, kot tudi njihove finančne in poslovne sposobnosti, in se izognili večjim spremembam za udeležence, je za okvirni program priporočljivo uporabljati pravila, sprejeta s Sklepom Komisije C(2007) 2466 z dne 13. junija 2007, za zagotovitev doslednega preverjanja obstoja in pravnega statusa ter finančne in poslovne sposobnosti udeležencev posrednih ukrepov, ki dobivajo podporo v obliki donacij v okviru sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013) ter sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007-2013).
(19)
V zvezi s tem Finančna uredba, Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002 in Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (10) med drugim urejajo zaščito finančnih interesov Unije, preprečevanje goljufij in drugih nepravilnosti, postopke za izterjavo sredstev, ki jih udeleženci dolgujejo Komisiji, izključitve iz postopkov sklenitve pogodb in dodelitve donacij, s tem povezane kazni in revizije, preglede ter inšpekcije Komisije in Računskega sodišča.
(20)
Udeleženci bi morali finančni prispevek Skupnosti prejeti brez nepotrebnih zamud.
(21)
Sporazumi, sklenjeni za vsak ukrep, bi morali predvideti kontrolo in finančni nadzor, ki ju izvaja Komisija ali kateri koli predstavnik, ki ga je pooblastila, kot tudi revizije, ki jih opravlja Računsko sodišče, in preglede na kraju samem, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), v skladu s postopki, določenimi v Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (11).
(22)
Komisija bi morala spremljati posredne ukrepe, ki se izvajajo v sklopu okvirnega programa, ter tudi okvirni program in njegove posebne programe v obdobju 2012-2013. Da bi zagotovili učinkovito in usklajeno spremljanje ter ocenjevanje izvajanja posrednih ukrepov, bi morala Komisija vzpostaviti in vzdrževati ustrezen informacijski sistem.
(23)
Okvirni program bi moral odražati in spodbujati splošna načela, določena v Priporočilu Komisije 2005/251/ES z dne 11. marca 2005 o Evropski listini za raziskovalce ter o Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev (12), obenem pa spoštovati njihov prostovoljni značaj.
(24)
Pravila, ki urejajo razširjanje rezultatov raziskav, bi morala zagotoviti, da udeleženci po potrebi varujejo intelektualno lastnino, pridobljeno z ukrepi, ter da uporabljajo in razširjajo te rezultate.
(25)
Ob upoštevanju pravic imetnikov intelektualne lastnine bi morala biti navedena pravila oblikovana tako, da udeležencem in po potrebi njihovim pridruženim subjektom s sedežem v državi članici ali pridruženi državi zagotovijo dostop do informacij, ki so jih prinesli k projektu, in do znanja, ki izhaja iz raziskovalnega dela, opravljenega v okviru projekta, v obsegu, potrebnem za opravljanje raziskovalnega dela ali za uporabo znanja, ki iz tega dela izhaja.
(26)
„Jamstveni sklad za udeležence“, ki je bil vzpostavljen v okviru sedmega okvirnega programa Skupnosti in ga upravlja Komisija, bi moral še naprej delovati in kriti dolgovane in neporavnane zneske partnerjev, ki ne izpolnjujejo finančnih obveznosti iz okvirnega programa. Vzpostavitev takega sklada je spodbudila poenostavitev in olajšala udeležbo, obenem pa zavarovala finančne interese Unije na način, ki je primeren tudi za okvirni program.
(27)
Prispevki Skupnosti k skupnemu podjetju, vzpostavljenemu v skladu s členi 45 do 51 Pogodbe, ne spadajo v področje uporabe te uredbe.
(28)
Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
(29)
Skupnost bi morala zagotoviti finančno podporo v skladu s Finančno uredbo, med drugim z javnimi naročili, v obliki cene za blago ali storitve, določene s pogodbo in izbrane na podlagi javnih razpisov, z donacijami, članarinami za organizacije in honorarji za neodvisne strokovnjake -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
UVODNE DOLOČBE
Člen 1
Vsebina
Ta uredba določa pravila za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter drugih pravnih subjektov pri ukrepih, ki jih izvaja en ali več udeležencev s pomočjo shem financiranja, opredeljenih v Prilogi II k Sklepu 2012/93/Euratom o vzpostavitvi okvirnega programa 2012-2013 (v nadaljnjem besedilu: posredni ukrepi).
Določa tudi pravila v skladu s tistimi iz Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba) in Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 v zvezi s finančnim prispevkom Skupnosti za udeležence v posrednih ukrepih v sklopu okvirnega programa.
Kar zadeva rezultate raziskav, ki se izvajajo v sklopu okvirnega programa, ta uredba določa pravila za razkritje novega znanja s katerim koli ustreznim sredstvom, razen s tistim, ki izhaja iz formalnosti za njegovo zaščito, vključno z objavo novega znanja v vseh sredstvih obveščanja (v nadaljnjem besedilu: razširjanje).
Poleg tega določa pravila za neposredno ali posredno uporabo novega znanja v nadaljnjih raziskovalnih dejavnostih, ki jih ne zajema zadevni posredni ukrep, vključno z razvijanjem, izdelavo in trženjem proizvoda ali postopka, oblikovanjem in opravljanjem storitve (v nadaljnjem besedilu: uporaba).
Glede novega in že obstoječega znanja ta uredba določa pravila v zvezi z licencami in uporabniškimi pravicami zanje (v nadaljnjem besedilu: pravice dostopa).
Člen 2
Opredelitve pojmov
Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično osebo ali katero koli pravno osebo, ustanovljeno v skladu z zakonodajo države, v kateri ima sedež, zakonodajo Evropske unije ali mednarodnim pravom, ki ima status pravne osebe ter lahko v svojem imenu uresničuje pravice in sprejema obveznosti;
2.
„pridruženi subjekt“ pomeni pravni subjekt, ki ga udeleženec neposredno ali posredno nadzoruje ali je pod enakim neposrednim ali posrednim nadzorom kot udeleženec; možne oblike nadzora so opredeljene v členu 7(2);
3.
„pošteni in razumni pogoji“ pomeni ustrezne pogoje, vključno z morebitnimi finančnimi pogoji, ob upoštevanju konkretnih okoliščin pri prošnjah za dostop, na primer dejanske ali potencialne vrednosti novega ali že obstoječega znanja, ki je predmet prošnje za dostop, in/ali obsega, trajanja ali drugih značilnosti predvidene uporabe;
4.
„novo znanje“ pomeni rezultate, vključno z informacijami, ne glede na to, ali so varovani ali ne, ki so pridobljeni s zadevnim posrednim ukrepom, vključno s pravicami, povezanimi z avtorskimi pravicami, pravicami iz modela, patentnimi pravicami, žlahtniteljskimi pravicami ali podobnimi oblikami zaščite;
5.
„že obstoječe znanje“ pomeni informacije, ki jih imajo udeleženci pred pristopom k sporazumu o donaciji, vključno z avtorskimi pravicami ali drugimi pravicami intelektualne lastnine, ki se nanašajo na te informacije, za katere so bili zahtevki vloženi pred njihovim pristopom k sporazumu o donaciji in ki so potrebne za izvajanje posrednega ukrepa ali za uporabo rezultatov posrednega ukrepa;
6.
„udeleženec“ pomeni pravni subjekt, ki prispeva k posrednemu ukrepu ter ima pravice in obveznosti do Skupnosti;
7.
„raziskovalna organizacija“ pomeni pravni subjekt, ki je ustanovljen kot neprofitna organizacija in ima za enega od glavnih ciljev izvajanje raziskav ali tehnološki razvoj;
8.
„tretja država“ pomeni državo, ki ni država članica;
9.
„pridružena država“ pomeni tretjo državo, ki je pogodbenica mednarodnega sporazuma z Evropsko skupnostjo za atomsko energijo, v skladu s katerim ali na podlagi katerega daje finančni prispevek za celotni okvirni program ali njegov del;
10.
„mednarodna organizacija“ pomeni medvladno organizacijo, razen Evropske unije, ki ima pravno osebnost po mednarodnem javnem pravu, kot tudi specializirane agencije, ki jih ustanovi takšna mednarodna organizacija;
11.
„mednarodna evropska interesna organizacija“ pomeni mednarodno organizacijo, katere večina članov so države članice ali pridružene države ter katere glavni cilj je spodbujati znanstveno in tehnološko sodelovanje v Evropi;
12.
„javna organizacija“ pomeni vsak pravni subjekt, ustanovljen kot tak z nacionalnim pravom, in mednarodne organizacije;
13.
„MSP“ pomeni mikro, mala in srednja podjetja v smislu Priporočila 2003/361/ES;
14.
„delovni program“ pomeni načrt, ki ga sprejme Komisija za izvedbo posebnega programa, kot je opredeljeno v členu 6 Sklepa Sveta 2012/94/Euratom z dne 19. decembra 2011 o posebnem programu, ki se bo s posrednimi ukrepi izvajal v sklopu okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012-2013) (13);
15.
„sheme financiranja“ pomeni mehanizme za financiranje posrednih ukrepov s strani Skupnosti, določene v Prilogi II k Sklepu 2012/93/Euratom.
Za namene točke 1 prvega odstavka se v primeru fizičnih oseb sklicevanja na sedež štejejo kot sklicevanja na običajno prebivališče.
Člen 3
Zaupnost
Ob upoštevanju pogojev, določenih v vzorčnem sporazumu o donaciji, vzorcu obvestila o imenovanju ali vzorcu pogodbe, obravnavajo Komisija in udeleženci kot zaupne vse podatke, znanje in dokumente, ki so jim bili sporočeni kot zaupni.
POGLAVJE II
UDELEŽBA
Člen 4
Posebna pravila za raziskave fuzijske energije
Pravila iz tega poglavja se uporabljajo brez poseganja v posebna pravila za dejavnosti v okviru tematskega področja „raziskave fuzijske energije“ iz poglavja IV.
ODDELEK 1
Minimalni pogoji
Člen 5
Splošna načela
1. Katero koli podjetje, univerza, raziskovalno središče ali drugi pravni subjekt s sedežem v državi članici ali pridruženi državi ali v tretji državi lahko sodeluje pri posrednem ukrepu pod pogojem, da so izpolnjeni minimalni pogoji, določeni v tem poglavju, vključno s kakršnimi koli pogoji, določenimi v skladu s členom 11.
2. V primeru posrednih ukrepov iz člena 6 ali 8, pri katerih so minimalni pogoji lahko izpolnjeni brez udeležbe pravnega subjekta s sedežem v državi članici, pa je udeležba odvisna od izpolnjevanja dodatnega pogoja, da se spodbuja doseganje ciljev, določenih v členih 1 in 2 Pogodbe.
3. Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (v nadaljnjem besedilu: JRC) lahko sodeluje pri posrednih ukrepih na isti podlagi ter z istimi pravicami in obveznostmi kot pravni subjekt s sedežem v državi članici.
Člen 6
Minimalni pogoji
1. Minimalni pogoji za posredne ukrepe so:
(a)
sodelujejo vsaj trije pravni subjekti, od katerih ima vsak sedež v državi članici ali pridruženi državi, od katerih pa dva ne smeta imeti sedeža v isti državi članici ali pridruženi državi;
(b)
vsi trije pravni subjekti so med seboj neodvisni v skladu s členom 7.
2. Kadar je eden od udeležencev JRC, mednarodna evropska interesna organizacija ali subjekt, ustanovljen v skladu z zakonodajo Evropske unije, se za namene odstavka 1(a) ti udeleženci štejejo za ustanovljene v državi članici ali pridruženi državi, v kateri nima sedeža drug udeleženec v istem ukrepu.
Člen 7
Neodvisnost
1. Dva pravna subjekta se štejeta za neodvisna drug od drugega, kadar noben od njiju ni pod neposrednim ali posrednim nadzorom drugega ali pod istim neposrednim ali posrednim nadzorom kot drugi.
2. Za namene odstavka 1 ima lahko nadzor zlasti obliko:
(a)
neposrednega ali posrednega deleža več kot 50 % nominalne vrednosti emisijskega osnovnega kapitala v zadevnem pravnem subjektu ali večine glasovalnih pravic delničarjev ali družabnikov navedenega subjekta;
(b)
neposrednega ali posrednega dejanskega ali pravnega razpolaganja s pooblastili za odločanje v zadevnem pravnem subjektu.
3. Vendar se naslednja odnosa med pravnimi subjekti sama po sebi ne štejeta za nadzorni odnos:
(a)
ista javna investicijska korporacija, institucionalni investitor ali družba tveganega kapitala ima neposreden ali posreden delež več kot 50 % nominalne vrednosti emisijskega osnovnega kapitala ali večino glasovalnih pravic delničarjev ali družabnikov;
(b)
ista javna organizacija ima v lasti zadevne pravne subjekte ali jih nadzira.
Člen 8
Usklajevalni in podporni ukrepi ter usposabljanje in poklicni razvoj raziskovalcev
Za usklajevalne in podporne ukrepe ter ukrepe na področju usposabljanja in poklicnega razvoja raziskovalcev je minimalni pogoj sodelovanje enega pravnega subjekta.
Prvi odstavek se ne uporablja za ukrepe, katerih cilj je usklajevanje raziskovalnih dejavnosti.
Člen 9
Edini udeleženec
Kadar so minimalni pogoji za posredni ukrep izpolnjeni z udeležbo več pravnih subjektov, ki skupaj sestavljajo en pravni subjekt, je lahko ta pravni subjekt edini udeleženec v posrednem ukrepu, pod pogojem, da ima sedež v državi članici ali pridruženi državi.
Člen 10
Mednarodne organizacije in pravni subjekti s sedežem v tretjih državah
Udeležba v posrednih ukrepih je na voljo mednarodnim organizacijam in pravnim subjektom s sedežem v tretjih državah, potem ko so izpolnjeni minimalni pogoji iz tega poglavja ter tudi vsi pogoji, določeni v posebnih programih ali ustreznih delovnih programih.
Člen 11
Dodatni pogoji
Poleg minimalnih pogojev, določenih v tem poglavju, so lahko pogoji glede minimalnega števila udeležencev določeni v posebnih programih ali delovnih programih.
V skladu z vrsto in cilji posrednega ukrepa so lahko v njih določeni tudi dodatni pogoji, ki jih je treba izpolnjevati v zvezi z vrsto udeleženca in po potrebi njegovim sedežem.
ODDELEK 2
Postopki
Pododdelek 1
Razpisi za zbiranje predlogov
Člen 12
Razpisi za zbiranje predlogov
1. Komisija objavlja razpise za zbiranje predlogov za posredne ukrepe v skladu z zahtevami, določenimi v ustreznih posebnih programih in delovnih programih.
Poleg obveščanja, določenega v Uredbi (ES, Euratom) št. 2342/2002, Komisija objavi razpise za zbiranje predlogov na spletni strani Evropske komisije za okvirni program, prek posebnih informacijskih kanalov ter pri nacionalnih točkah za stike, ki jih vzpostavijo države članice in pridružene države.
2. Komisija v razpisih za zbiranje predlogov po potrebi navede, da udeležencem ni treba skleniti konzorcijske pogodbe.
3. V razpisih za zbiranje predlogov morajo biti jasno opredeljeni cilji, da se prepreči nepotreben odziv vlagateljev.
Člen 13
Izjeme
Komisija ne objavi razpisa za zbiranje predlogov za:
(a)
usklajevalne in podporne ukrepe, ki jih morajo izvajati pravni subjekti, opredeljeni v posebnih programih ali v delovnih programih, če posebni program dovoljuje opredelitev upravičencev v delovnih programih, v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002;
(b)
usklajevalne in podporne ukrepe, ki predstavljajo nakup blaga ali storitev po pravilih za postopke javnih naročil iz Finančne uredbe;
(c)
usklajevalne in podporne ukrepe, povezane z imenovanjem neodvisnih strokovnjakov;
(d)
druge ukrepe, kadar tako določa Finančna uredba ali Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002.
Pododdelek 2
Ocenjevanje in izbira predlogov ter dodelitev donacij
Člen 14
Ocenjevanje, izbira in dodelitev
1. Komisija na podlagi načel za ocenjevanje ter meril za izbiro in dodelitev oceni vse predloge, oddane v okviru razpisa za zbiranje predlogov.
Merila so merila odličnosti, učinka in izvajanja. V okviru teh pogojev se v delovnem programu nadalje določijo merila za ocenjevanje in izbiro, poleg tega se lahko dodajo dodatne zahteve, ponderji in mejne vrednosti ali določijo nadaljnje podrobnosti za uporabo meril.
2. Predlog, ki je v nasprotju s temeljnimi etičnimi načeli ali ne izpolnjuje pogojev, določenih v posebnem programu, delovnem programu ali razpisu za zbiranje predlogov, se ne izbere. Takšen predlog se lahko kadar koli izključi iz postopkov ocenjevanja, izbire in dodelitve.
3. Predlogi se razvrstijo glede na rezultate ocenjevanja. Odločitve o financiranju se sprejmejo na podlagi navedene razvrstitve.
Člen 15
Postopek predložitve, ocenjevanja, izbire in dodelitve
1. Kadar je v razpisu za zbiranje predlogov določen dvostopenjski postopek ocenjevanja, se pri nadaljnjem ocenjevanju upoštevajo le predlogi, ki so bili na podlagi ocene izpolnjevanja omejenega sklopa meril sprejeti na prvi stopnji.
2. Kadar razpis za zbiranje predlogov določa dvostopenjski postopek predložitve, se predložitev popolnega predloga na drugi stopnji zahteva samo od tistih vlagateljev, katerih predlogi so bili sprejeti v okviru ocenjevanja na prvi stopnji.
Vsi vlagatelji so nemudoma obveščeni o rezultatih ocenjevanja na prvi stopnji.
3. Komisija sprejme in objavi pravila, ki urejajo postopek predložitve predlogov, ter s tem povezane postopke ocenjevanja, izbire in dodelitve ter objavi navodila za vlagatelje in smernice za ocenjevalce. Določi zlasti podrobna pravila za dvostopenjski postopek predložitve (vključno s pravili glede obsega in vrste predlogov na prvi stopnji ter popolnih predlogov na drugi stopnji) in pravila za dvostopenjski postopek ocenjevanja.
Komisija priskrbi informacije in določi pritožbene postopke za vlagatelje.
4. Pri okvirnem programu se bodo uporabljala pravila za zagotovitev doslednega preverjanja obstoja in pravnega statusa kot tudi poslovne in finančne sposobnosti udeležencev posrednih ukrepov, ki dobivajo podporo v obliki donacij v okviru sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013) ter sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007-2011), sprejeta s Sklepom Komisije C(2007) 2466 z dne 13. junija 2007.
Komisija takšno preverjanje ponovi le, če se je spremenil položaj zadevnega udeleženca.
Člen 16
Imenovanje neodvisnih strokovnjakov
1. Komisija imenuje neodvisne strokovnjake za pomoč pri ocenjevanju predlogov.
Za usklajevalne in podporne ukrepe iz člena 13 se neodvisni strokovnjaki imenujejo samo, če Komisija presodi, da je to potrebno.
2. Neodvisni strokovnjaki so izbrani na podlagi usposobljenosti in znanja, ki ustrezata nalogam, ki so jim dodeljene. Če morajo neodvisni strokovnjaki obdelovati tajne podatke, morajo biti pred imenovanjem ustrezno varnostno preverjeni.
Neodvisni strokovnjaki se določijo in izberejo na podlagi razpisov za posameznike in na podlagi razpisov, naslovljenih na ustrezne organizacije, kot so nacionalne raziskovalne agencije, raziskovalne ustanove ali podjetja, zaradi sestave seznama ustreznih kandidatov.
Komisija lahko, če se ji zdi primerno, izbere katerega koli posameznika, ki je ustrezno usposobljen in ni na seznamu.
Sprejmejo se ustrezni ukrepi za zagotovitev ustrezne zastopanosti obeh spolov pri imenovanju skupin neodvisnih strokovnjakov.
3. Komisija pri imenovanju neodvisnega strokovnjaka sprejme vse potrebne ukrepe in se prepriča, da strokovnjak ni v navzkrižju interesov v zvezi z zadevo, glede katere se od njega zahteva mnenje.
4. Komisija podpiše obvestilo o imenovanju med Skupnostjo in vsakim neodvisnim strokovnjakom na podlagi vzorca obvestila o imenovanju, sprejetega s Sklepom Komisije C(2008) 4617 z dne 21. avgusta 2008.
5. Komisija enkrat na leto v vseh ustreznih sredstvih obveščanja objavi seznam neodvisnih strokovnjakov, ki so ji pomagali pri okvirnem programu in posameznem posebnem programu.
Pododdelek 3
Izvajanje in sporazumi o donaciji
Člen 17
Splošno
1. Udeleženci izvedejo posredni ukrep ter v ta namen sprejmejo vse potrebne in razumne ukrepe. Udeleženci, ki sodelujejo pri istem posrednem ukrepu, delo opravljajo solidarno do Skupnosti.
2. Komisija na podlagi vzorca iz člena 18 in ob upoštevanju značilnosti zadevne sheme financiranja sestavi sporazum o donaciji med Skupnostjo in udeleženci.
3. Udeleženci ne prevzamejo nobenih obveznosti, ki niso v skladu s sporazumom o donaciji.
4. Če kateri izmed udeležencev ne izpolni svojih obveznosti v zvezi s tehničnim izvajanjem posrednega ukrepa, ostali udeleženci izpolnijo svoje obveznosti v skladu s sporazumom o donaciji brez kakršnega koli dodatnega prispevka Skupnosti, razen če jih Komisija izrecno ne razbremeni te obveznosti.
5. Če izvedba ukrepa ni več mogoča ali ga udeleženci ne izvedejo, Komisija preneha izvajati ukrep.
6. Udeleženci zagotovijo, da je Komisija obveščena o vsakem dogodku, ki bi lahko vplival na izvajanje posrednega ukrepa ali na interese Skupnosti.
7. Če tako določa sporazum o donaciji, lahko udeleženci v posrednem ukrepu za določene elemente dela sklenejo podizvajalske pogodbe s tretjimi strankami.
8. Komisija določi pritožbene postopke za udeležence.
Člen 18
Splošne določbe sporazuma o donaciji
1. Vzorčni sporazum o donaciji, ki je bil sprejet s Sklepom Komisije C(2007) 1509 z dne 10. aprila 2007 za sedmi okvirni program (2007-2011), se bo uporabljal pri okvirnem programu.
Sporazum o donaciji določa pravice in obveznosti udeležencev do Skupnosti v skladu s Sklepom 2006/970/Euratom, to uredbo, Finančno uredbo in Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002 ter v skladu s splošnimi načeli prava Unije.
Prav tako v skladu z enakimi pogoji določa pravice in obveznosti pravnih subjektov, ki postanejo udeleženci, ko se posredni ukrep že izvaja.
2. Kadar je ustrezno, sporazum o donaciji določa, kateri del finančnega prispevka Skupnosti temelji na povračilu upravičenih stroškov in kateri del temelji na pavšalnih stopnjah (vključno s stroški na enoto) ali na pavšalnih zneskih.
3. Sporazum o donaciji določa spremembe v sestavi konzorcija, pri katerih se zahteva predhodna objava odprtega razpisa.
4. Sporazum o donaciji zahteva, da se Komisiji predložijo redna poročila o napredku pri izvajanju zadevnega posrednega ukrepa.
5. Kadar je ustrezno, sporazum o donaciji določa, da mora biti Komisija vnaprej obveščena o kakršnem koli nameravanem prenosu lastništva novega znanja na tretjo stranko.
6. Če sporazum o donaciji od udeležencev zahteva, da izvedejo dejavnosti, od katerih imajo koristi tretje stranke, udeleženci s tem seznanijo širšo javnost ter pregledno, pošteno in nepristransko opredelijo, ocenijo ter izberejo tretje stranke. Če delovni program tako določa, se v sporazumu o donaciji določijo merila za izbiro takih tretjih strank. Komisija si pridržuje pravico, da ugovarja izbiri tretjih strank.
7. Komisija ta vzorčni sporazum o donaciji pripravi v tesnem sodelovanju z državami članicami. Če se izkaže, da je potrebna bistvena sprememba vzorčnega sporazuma o donaciji, ga Komisija ustrezno spremeni, pri tem pa tesno sodeluje z državami članicami.
8. Vzorčni sporazum o donaciji odraža splošna načela, določena v Evropski listini za raziskovalce in Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev. Po potrebi obravnava sinergijo z izobraževanjem na vseh stopnjah, pripravljenost in sposobnost za pospeševanje dialoga ter razprav o znanstvenih vprašanjih in rezultatih raziskav s splošno javnostjo izven raziskovalne skupnosti, dejavnosti za povečanje udeležbe in vloge žensk v raziskavah ter dejavnosti, ki obravnavajo družbeno-ekonomske vidike raziskav.
9. Vzorčni sporazum o donaciji predvideva kontrolo in finančni nadzor, ki ju izvajajo Komisija ali kateri koli predstavnik, ki ga ta pooblasti, in Računsko sodišče.
10. V sporazumu o donaciji so določeni roki, v okviru katerih udeleženci oddajajo različna obvestila iz te uredbe.
Člen 19
Določbe o pravicah dostopa, uporabi in razširjanju
1. Sporazum o donaciji določa pravice in obveznosti udeležencev glede pravic dostopa, uporabe in razširjanja, če teh pravic in obveznosti ne določa že ta uredba.
V ta namen je v njem določeno, da je treba Komisiji predložiti načrt za uporabo in razširjanje novega znanja.
2. Sporazum o donaciji določa pogoje, v skladu s katerimi lahko udeleženci ugovarjajo tehnološki reviziji uporabe in razširjanja novega znanja, ki jo opravljajo določeni pooblaščeni predstavniki Komisije.
Člen 20
Določbe glede prenehanja sporazuma
Sporazum o donaciji določa razloge za delno ali popolno prenehanje sporazuma, zlasti zaradi neskladnosti s to uredbo, neizpolnjevanja ali kršenja določb sporazuma, in tudi posledice, ki jih ima za udeležence kakršno koli neizpolnjevanje določb s strani ostalih udeležencev.
Člen 21
Posebne določbe
1. Glede posrednih ukrepov v podporo obstoječim raziskovalnim infrastrukturam in, kjer je to ustrezno, novim raziskovalnim infrastrukturam sporazum o donaciji vsebuje posebne določbe o zaupnosti, objavljanju in pravicah dostopa ter obveznostih, ki bi lahko vplivale na uporabnike infrastrukture.
2. Glede posrednih ukrepov v podporo usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev sporazum o donaciji vsebuje posebne določbe o zaupnosti, pravicah dostopa in obveznostih v zvezi z raziskovalci, ki imajo koristi od ukrepa.
3. Zaradi varovanja obrambnih interesov držav članic v smislu člena 24 Pogodbe sporazum o donaciji po potrebi vsebuje posebne določbe o zaupnosti, določanju tajnosti podatkov, pravicah dostopa, prenosu lastništva novega znanja in njegovi uporabi.
Člen 22
Podpis in pristop
Sporazum o donaciji začne veljati, ko ga podpišeta koordinator in Komisija.
Uporablja se za vsakega udeleženca, ki je uradno pristopil k sporazumu.
Pododdelek 4
Konzorciji
Člen 23
Konzorcijske pogodbe
1. Če ni drugače navedeno v razpisu za zbiranje predlogov, vsi udeleženci v posrednem ukrepu sklenejo pogodbo (v nadaljnjem besedilu: „konzorcijska pogodba“), ki med drugim ureja naslednje:
(a)
notranjo organizacijo konzorcija;
(b)
razdelitev finančnega prispevka Skupnosti;
(c)
pravila, ki dopolnjujejo pravila iz poglavja III ter s tem povezane določbe v sporazumu o donaciji;
(d)
reševanje notranjih sporov, vključno s primeri zlorabe pooblastil;
(e)
ureditve glede odgovornosti, plačila odškodnin in zaupnosti med udeleženci.
2. Komisija določi in objavi smernice za glavna vprašanja, ki jih lahko v svojih konzorcijskih pogodbah obravnavajo udeleženci.
Člen 24
Koordinator
1. Pravni subjekti, ki želijo sodelovati v posrednem ukrepu, imenujejo enega izmed članov, da deluje kot koordinator in opravlja naslednje naloge v skladu s to uredbo, Finančno uredbo, Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002 in sporazumom o donaciji:
(a)
spremljanje izpolnjevanja obveznosti udeležencev v posrednem ukrepu;
(b)
preverjanje, ali pravni subjekti iz sporazuma o donaciji zaključijo potrebne formalnosti za pristop k sporazumu;
(c)
prejemanje finančnega prispevka Skupnosti in njegovo razdeljevanje v skladu s konzorcijsko pogodbo in sporazumom o donaciji;
(d)
vodenje evidence in hranjenje finančnih poročil, pomembnih za finančni prispevek Skupnosti, ter obveščanje Komisije o njegovi razdelitvi v skladu s členom 23(1)(b) in členom 35;
(e)
delovanje v vlogi posrednika za učinkovito in korektno komunikacijo med udeleženci ter redno poročanje udeležencem in Komisiji o napredovanju projekta.
2. Koordinator je določen v sporazumu o donaciji.
Za imenovanje novega koordinatorja je potrebna pisna privolitev Komisije.
Člen 25
Spremembe v konzorciju
1. Udeleženci v posrednem ukrepu se lahko v skladu z določbami, ki so bile v ta namen sprejete v konzorcijski pogodbi, dogovorijo, da vključijo novega udeleženca ali izločijo obstoječega.
2. Vsak pravni subjekt, ki se pridruži že izvajanemu ukrepu, pristopi k sporazumu o donaciji.
3. Če tako določa sporazum o donaciji, konzorcij v posebnih primerih objavi odprt razpis in nanj opozori širšo javnost s pomočjo posebne informacijske podpore, zlasti spletnih strani o okvirnem programu, strokovnega tiska in brošur, ter prek nacionalnih točk za stike, ki jih za razširjanje informacij in podporo vzpostavijo države članice in pridružene države.
Konzorcij oceni ponudbe ob upoštevanju meril, ki so veljala za prvotni ukrep, in s pomočjo neodvisnih strokovnjakov, ki jih je imenoval, v skladu z načeli iz členov 14 in 16.
4. Konzorcij o vsaki predlagani spremembi v svoji sestavi obvesti Komisijo, ki lahko ugovarja v 45 dneh po obvestilu.
Za spremembe v sestavi konzorcija, povezane s predlogi za druge spremembe sporazuma o donaciji, ki niso neposredno povezane s spremembo v sestavi, se zahteva pisna odobritev Komisije.
Pododdelek 5
Spremljanje in ocenjevanje programov in posrednih ukrepov ter sporočanje informacij
Člen 26
Spremljanje in ocenjevanje
1. Komisija spremlja izvajanje posrednih ukrepov na podlagi rednih poročil o napredku, ki se predložijo v skladu z vzorčnim sporazumom o donaciji iz člena 18.
Komisija zlasti spremlja izvajanje načrta za uporabo in razširjanje novega znanja, ki se predloži v skladu z drugim pododstavkom člena 19(1).
V ta namen lahko Komisiji pomagajo neodvisni strokovnjaki, imenovani v skladu s členom 16.
2. Komisija vzpostavi in vzdržuje informacijski sistem, ki omogoča učinkovito in usklajeno spremljanje iz odstavka 1 skozi celotni okvirni program.
V skladu s členom 3 Komisija objavi informacije o financiranih projektih v vseh ustreznih sredstvih obveščanja.
3. Spremljanje in ocenjevanje iz člena 6 Sklepa 2012/93/Euratom vključuje vidike, povezane z izvajanjem te uredbe, in obravnava vpliv sprememb v ureditvi izračuna stroškov na proračun v primerjavi s sedmim okvirnim programom Skupnosti ter posledice tega za upravno obremenitev udeležencev.
4. Komisija v skladu s členom 16 imenuje neodvisne strokovnjake za pomoč pri zahtevanem ocenjevanju v sklopu okvirnega programa in njegovih posebnih programov ter po potrebi za ocenjevanje prejšnjih okvirnih programov.
5. Poleg tega lahko Komisija v skladu s členom 16 ustanovi skupine neodvisnih strokovnjakov, da svetujejo glede oblikovanja in izvajanja raziskovalne politike Skupnosti.
Člen 27
Informacije, ki jih je treba dati na voljo
1. Komisija v skladu s členom 3 državi članici ali pridruženi državi na zahtevo zagotovi vse uporabne informacije, ki jih ima glede novega znanja, pridobljenega v okviru dela, ki se izvaja v zvezi s posrednim ukrepom, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
zadevne informacije so v javnem interesu;
(b)
udeleženci niso zagotovili upravičenih in zadostnih razlogov za zadržanje zadevnih informacij.
2. Pod nobenim pogojem pa zagotavljanje informacij v skladu z odstavkom 1 ne pomeni, da se na prejemnika prenesejo kakršne koli pravice ali obveznosti Komisije ali udeležencev.
Prejemnik ravna s takimi informacijami kot z zaupnimi informacijami, razen če jih ne objavijo ali zagotovijo udeleženci ali razen če niso bile sporočene Komisiji brez omejitev glede njihove zaupnosti.
ODDELEK 3
Finančni prispevek skupnosti
Pododdelek 1
Upravičenost do financiranja in oblike donacij
Člen 28
Upravičenost do financiranja
1. Finančni prispevek Skupnosti lahko prejmejo naslednji pravni subjekti, ki sodelujejo v posrednem ukrepu:
(a)
vsak pravni subjekt, ki ima sedež v državi članici ali pridruženi državi ali je bil ustanovljen v skladu s pravom Unije;
(b)
vsaka mednarodna evropska interesna organizacija.
2. Finančni prispevek Skupnosti se lahko odobri za sodelujoče mednarodne organizacije, ki niso mednarodne evropske interesne organizacije, ali za pravni subjekt s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena država, če je izpolnjen vsaj eden izmed naslednjih pogojev:
(a)
če je tako določeno v posebnem programu ali ustreznem delovnem programu;
(b)
prispevek je bistven za izvedbo posrednega ukrepa;
(c)
prispevek je določen v dvostranskem znanstvenem in tehnološkem sporazumu med Skupnostjo in državo, v kateri je sedež pravnega subjekta, ali v drugem dogovoru med njima.
Člen 29
Oblike donacij
Finančni prispevek Skupnosti za donacije iz Priloge II k Sklepu 2012/93/Euratom temelji na celotnem ali delnem povračilu upravičenih stroškov.
Finančni prispevek Skupnosti pa ima lahko tudi obliko pavšalnega financiranja, vključno s stroški na enoto, ali pavšalnih zneskov oziroma lahko povračilo upravičenih stroškov kombinira s pavšalnim financiranjem in pavšalnimi zneski. Finančni prispevek Skupnosti je lahko tudi v obliki štipendij ali nagrad.
V delovnih programih in razpisih za zbiranje predlogov se določijo oblike donacij za zadevne ukrepe.
Člen 30
Povračilo upravičenih stroškov
1. Posredne ukrepe, ki se financirajo z donacijami, sofinancirajo udeleženci.
Finančni prispevek Skupnosti za povračilo upravičenih stroškov ne sme prinašati dobička.
2. Prejemki se pri plačilu donacij upoštevajo po koncu izvajanja ukrepa.
3. Stroški, nastali pri izvajanju posrednega ukrepa, se štejejo za upravičene, če izpolnjujejo naslednje pogoje:
(a)
morajo dejansko nastati;
(b)
nastati so morali med trajanjem ukrepa, razen stroškov za pripravo finančnih poročil, če je tako določeno v sporazumu o donaciji;
(c)
morali so biti določeni v skladu z običajnimi računovodskimi in upravljavskimi načeli in praksami posameznega udeleženca ter uporabljeni izključno zaradi doseganja ciljev posrednega ukrepa in pričakovanih rezultatov na način, ki je skladen z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti;
(d)
zabeleženi morajo biti v zaključnih računih udeleženca ter v primeru prispevkov tretjih strank v zaključnih računih teh tretjih strank;
(e)
izključevati morajo neupravičene stroške, zlasti določljive posredne davke, vključno z davkom na dodano vrednost, dajatve, dolgovane obresti, rezervacije za morebitne prihodnje izgube ali bremenitve, tečajne izgube, stroške v zvezi z donosom od kapitala, stroške, ki so bili napovedani, so nastali ali bili povrnjeni za drug projekt Unije, stroške dolgov in dolžniške obveznosti, prekomerne ali nepremišljene izdatke ter katere koli druge stroške, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točk (a) do (d).
Za namene iz točke (a) prvega pododstavka se lahko uporabijo povprečni stroški za osebje, če so v skladu z upravljavskimi načeli in računovodsko prakso udeleženca in se bistveno ne razlikujejo od dejanskih stroškov.
4. Medtem ko se pri izračunu finančnega prispevka Skupnosti upoštevajo stroški celotnega posrednega ukrepa, povračilo temelji na stroških, ki jih prijavi posamezni udeleženec.
Člen 31
Neposredni in posredni upravičeni stroški
1. Upravičeni stroški so sestavljeni iz stroškov, ki jih je mogoče neposredno pripisati ukrepu (v nadaljnjem besedilu: neposredni upravičeni stroški) in, kjer je ustrezno, iz stroškov, ki jih ni mogoče neposredno pripisati ukrepu, vendar so nastali v neposredni povezavi z neposrednimi upravičenimi stroški, pripisanimi ukrepu (v nadaljnjem besedilu: posredni upravičeni stroški).
2. Povračilo stroškov udeležencem temelji na njihovih upravičenih neposrednih in posrednih stroških.
V skladu s členom 30(3)(c) lahko udeleženec uporabi poenostavljeno metodo izračuna svojih posrednih upravičenih stroškov na ravni pravne osebe, če je ta metoda v skladu z njegovimi običajnimi računovodskimi in upravljavskimi načeli in praksami. Načela, ki jih je v tej zvezi treba upoštevati, se določijo v vzorčnem sporazumu o donaciji.
3. Sporazum o donaciji lahko določa, da se povračilo posrednih upravičenih stroškov omeji na maksimalni odstotek neposrednih upravičenih stroškov, pri čemer se izključijo neposredni upravičeni stroški za sklepanje pogodb s podizvajalci; to velja zlasti za usklajevalne in podporne ukrepe ter, kjer je ustrezno, za ukrepe za usposabljanje in poklicni razvoj raziskovalcev.
4. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko udeleženec za kritje posrednih upravičenih stroškov izbere pavšalno stopnjo svojih skupnih neposrednih upravičenih stroškov, pri čemer izključi svoje neposredne upravičene stroške za sklepanje pogodb s podizvajalci ali za povračilo stroškov tretjim strankam.
Komisija določi ustrezne pavšalne stopnje na podlagi čim bolj točnega približka zadevnih dejanskih posrednih stroškov v skladu s Finančno uredbo in Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002.
5. Neprofitne javne organizacije, srednješolske in visokošolske ustanove, raziskovalne organizacije ter mala in srednje velika podjetja, ki ne morejo z gotovostjo določiti svojih dejanskih posrednih stroškov za zadevni ukrep, lahko pri udeležbi v shemah financiranja, ki vključujejo raziskovalne in tehnološkorazvojne dejavnosti ter predstavitvene dejavnosti iz člena 32, izberejo pavšalno stopnjo, ki je enaka 60 % skupnih neposrednih upravičenih stroškov.
6. Vse pavšalne stopnje se določijo v vzorčnem sporazumu o donaciji.
Člen 32
Zgornje meje financiranja
1. Finančni prispevek Skupnosti za raziskovalne in tehnološkorazvojne dejavnosti lahko krije največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.
Za javne neprofitne organizacije, srednješolske in visokošolske ustanove, raziskovalne organizacije ter mala in srednje velika podjetja pa lahko krije največ 75 % skupnih upravičenih stroškov.
2. Finančni prispevek Skupnosti za predstavitvene dejavnosti lahko krije največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.
3. Finančni prispevek Skupnosti za dejavnosti v okviru usklajevalnih in podpornih ukrepov ter ukrepov za usposabljanje in poklicni razvoj raziskovalcev lahko krije največ 100 % skupnih upravičenih stroškov.
4. Za dejavnosti upravljanja, vključno s potrdili o finančnih izkazih, in druge dejavnosti, ki niso zajete v odstavkih 1, 2 in 3, lahko finančni prispevek Skupnosti krije največ 100 % skupnih upravičenih stroškov.
Druge dejavnosti iz prvega pododstavka med drugim vključujejo usposabljanje pri ukrepih, ki niso zajeti v shemi financiranja za usposabljanje in poklicni razvoj raziskovalcev, ter usklajevanje, mreženje in razširjanje.
5. Za namene odstavkov 1 do 4 se za določitev finančnega prispevka Skupnosti upoštevajo upravičeni stroški in prejemki.
6. Odstavki 1 do 5 se po potrebi uporabljajo za posredne ukrepe, pri katerih se financiranje s pavšalnimi stopnjami ali pavšalnimi zneski uporablja za celoten posredni ukrep.
Člen 33
Poročanje in revizija upravičenih stroškov
1. Komisiji se v skladu s Finančno uredbo in Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002 predložijo redna poročila o upravičenih stroških, finančnih obrestih na predfinanciranje in prejemkih v zvezi z zadevnim posrednim ukrepom, po potrebi pa tudi potrdilo o finančnih izkazih.
O kakršnem koli sofinanciranju zadevnih ukrepov je treba poročati, po potrebi pa ga je treba potrditi ob zaključku ukrepa.
2. Ne glede na Finančno uredbo in Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002 je potrdilo o finančnih izkazih obvezno samo, če je skupni znesek vmesnih plačil in plačila preostanka udeležencu za posredni ukrep enak ali višji od 375 000 EUR.
Za posredne ukrepe, ki trajajo dve leti ali manj, se od udeleženca ob koncu projekta zahteva zgolj eno potrdilo o finančnih izkazih.
Pri posrednih ukrepih, ki se v celoti povrnejo s pavšalnimi zneski ali pavšalnimi stopnjami, niso potrebna potrdila o finančnih izkazih.
3. Za javne organizacije, raziskovalne organizacije ter srednješolske in visokošolske ustanove lahko potrdilo o finančnih izkazih iz odstavka 1 izda pristojni javni uradnik.
Člen 34
Mreže odličnosti
1. V delovnem programu se določijo oblike donacij za mreže odličnosti.
2. Če se finančni prispevek Skupnosti za mreže odličnosti izplača v obliki pavšalnega zneska, se izračuna glede na število raziskovalcev, vključenih v mrežo odličnosti, in glede na trajanje ukrepa. Vrednost enote za pavšalne zneske je 23 500 EUR na leto in na raziskovalca.
Komisija prilagodi navedeni znesek v skladu s Finančno uredbo in Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002.
3. V delovnem programu je določeno maksimalno število udeležencev in po potrebi maksimalno število raziskovalcev, ki se lahko uporabi kot podlaga za izračun maksimalnega pavšalnega zneska. Po potrebi lahko sodeluje več udeležencev, kot je maksimalno število udeležencev, na podlagi katerega se določi finančni prispevek.
4. Izplačilo finančnega prispevka se izvede s periodičnim sproščanjem sredstev.
Ta periodična sproščanja sredstev se opravijo v skladu z oceno postopnega izvajanja skupnega programa dejavnosti z meritvijo povezovanja raziskovalnih virov in zmogljivosti, ki temelji na podlagi kazalnikov učinkovitosti, o katerih je bil sklenjen dogovor s konzorcijem in so določeni v sporazumu o donaciji.
Pododdelek 2
Plačilo, razdelitev in izterjava sredstev ter zavarovanje
Člen 35
Plačilo in razdelitev sredstev
1. Finančni prispevek Skupnosti se udeležencem izplača prek koordinatorja brez nepotrebnih zamud.
2. Koordinator vodi evidenco, tako da je vedno mogoče določiti, kolikšen del sredstev Skupnosti je bil dodeljen posameznemu udeležencu.
Koordinator zadevno informacijo sporoči Komisiji na njeno zahtevo.
Člen 36
Izterjava
Komisija lahko v skladu s Finančno uredbo sprejme sklep o izterjavi.
Člen 37
Mehanizem za preprečevanje tveganja
1. Finančna odgovornost vsakega udeleženca je omejena na njegove dolgove v skladu z odstavki 2 do 5.
2. Da bi obvladovali tveganje, povezano z nevračilom sredstev, dolgovanih Skupnosti, je Komisija vzpostavila in upravlja „jamstveni sklad za udeležence“ (v nadaljnjem besedilu: sklad) v skladu s Prilogo.
Finančne obresti, ki se naberejo v skladu, se dodajo skladu in služijo izključno za namene iz točke 3 Priloge in brez poseganja v točko 4 Priloge.
3. Znesek, ki ga udeleženec v posrednem ukrepu prispeva v sklad v obliki donacije, znaša največ 5 % finančnega prispevka Skupnosti, ki je dolgovan udeležencu. Ob koncu ukrepa se znesek, ki se je prispeval v sklad, vrne udeležencu prek koordinatorja in v skladu z odstavkom 4.
4. Če obresti, ki se naberejo v skladu, ne zadostujejo za kritje zneskov, dolgovanih Skupnosti, lahko Komisija od zneska, ki se vrne udeležencu, odšteje največ 1 % finančnega prispevka, ki mu ga je izplačala Skupnost.
5. Odtegljaj iz odstavka 4 se ne uporablja za javne organizacije in pravne subjekte, za katerih udeležbo v posrednem ukrepu jamči država članica ali pridružena država, ter srednješolske in visokošolske ustanove.
6. Komisija predhodno preveri le finančno sposobnost koordinatorjev in tistih udeležencev, ki niso našteti v odstavku 5 ter prosijo za finančni prispevek Skupnosti k posrednemu ukrepu v višini nad 500 000 EUR; to ne velja v izrednih razmerah, ko na podlagi razpoložljivih informacij obstajajo utemeljeni razlogi za dvom v finančno sposobnost teh udeležencev.
7. V okviru Finančne uredbe se šteje, da jamstveni sklad za udeležence predstavlja zadostno jamstvo. Od udeležencev se ne sme zahtevati niti se jim ne sme naložiti dodatnih jamstev ali poroštev.
POGLAVJE III
RAZŠIRJANJE IN UPORABA TER PRAVICE DOSTOPA
ODDELEK 1
Novo znanje
Člen 38
Posebna pravila za raziskave fuzijske energije
Pravila iz tega poglavja se uporabljajo brez poseganja v posebna pravila za dejavnosti v okviru tematskega področja „raziskave fuzijske energije“ iz poglavja IV.
Pododdelek 1
Lastništvo
Člen 39
Lastništvo novega znanja
1. Novo znanje, ki izhaja iz dela, izvedenega v okviru posrednih ukrepov, ki niso zajeti v odstavku 3, je last udeleženca, ki izvaja delo, iz katerega izhaja to novo znanje.
2. Če lahko zaposleni ali drugo osebje, ki dela za udeleženca, uveljavljajo pravice do novega znanja, udeleženec zagotovi, da se te pravice lahko uresničujejo na način, ki je skladen z njegovimi obveznostmi iz sporazuma o donaciji.
3. Novo znanje je last Skupnosti v naslednjih primerih:
(a)
če gre za usklajevalne in podporne ukrepe, ki predstavljajo nakup blaga ali opravljanje storitev, za katere veljajo pravila za postopke javnih naročil, določena v Finančni uredbi;
(b)
če gre za usklajevalne in podporne ukrepe, povezane z neodvisnimi strokovnjaki.
Člen 40
Skupno lastništvo novega znanja
1. Kadar je več udeležencev skupaj izvajalo delo, iz katerega izhaja novo znanje, in kadar njihov ustrezni delež dela ne more biti določen, je takšno novo znanje njihova skupna last.
Udeleženci sklenejo sporazum o dodelitvi in pogojih izvajanja tega skupnega lastništva v skladu s pogoji sporazuma o donaciji.
2. Če sporazum o skupnem lastništvu še ni bil sklenjen, ima vsak od skupnih lastnikov pravico podeliti neizključne licence tretjim strankam, brez pravice do podlicenciranja, v skladu z naslednjimi pogoji:
(a)
ostale skupne lastnike je treba o tem predhodno obvestiti;
(b)
ostalim skupnim lastnikom je treba zagotoviti pravično in razumno nadomestilo.
3. Komisija na zahtevo zagotovi smernice o možnih vidikih, ki se vključijo v sporazum o skupnem lastništvu.
Člen 41
Prenos novega znanja
1. Lastnik novega znanja lahko to prenese na kateri koli pravni subjekt ob upoštevanju odstavkov 2 do 5 tega člena in člena 42.
2. Kadar udeleženec prenese lastništvo novega znanja na prejemnika, prenese s tem tudi svoje obveznosti glede tega novega znanja, vključno z obveznostjo njihovega prenosa na vse nadaljnje prejemnike, ob upoštevanju sporazuma o donaciji.
3. Če se od udeleženca zahteva, da prenese pravice dostopa, o tem ob upoštevanju obveznosti glede zaupnosti vnaprej obvesti druge udeležence v istem ukrepu in jim hkrati zagotovi zadostne informacije o novem lastniku novega znanja ter jim tako omogoči, da izvajajo svoje pravice dostopa v skladu s sporazumom o donaciji.
Ostali udeleženci pa se lahko s pisnim sporazumom odpovejo svoji pravici do individualnega predhodnega obvestila, če gre za prenos lastništva z enega udeleženca na natančno določeno tretjo stranko.
4. Po uradnem obvestilu iz prvega pododstavka odstavka 3 lahko kateri koli izmed ostalih udeležencev ugovarja kakršnemu koli prenosu lastništva z obrazložitvijo, da bi tak prenos negativno vplival na njegove pravice dostopa.
Če kateri izmed ostalih udeležencev dokaže, da bi nameravani prenos negativno vplival na njegove pravice, se ta ne more izvršiti, dokler ni dosežen dogovor med zadevnimi udeleženci.
5. Sporazum o donaciji lahko po potrebi določa, da mora biti Komisija vnaprej obveščena o kakršnem koli nameravanem prenosu lastništva ali nameravani podelitvi licence tretji stranki s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena okvirnemu programu.
Člen 42
Ohranitev evropske konkurenčnosti, varovanje obrambnega interesa držav članic in etičnih načel
Komisija lahko ugovarja prenosu lastništva novega znanja ali podelitvi licence glede tega znanja tretjim strankam s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena okvirnemu programu, če meni, da to ni v interesu krepitve konkurenčnosti evropskega gospodarstva, ni združljivo z obrambnimi interesi držav članic v smislu člena 24 Pogodbe ali ni v skladu z etičnimi načeli.
V teh primerih se prenos lastništva ali podelitev licence ne more izvršiti, če Komisija ni prepričana, da so sprejeti ustrezni zaščitni ukrepi.
Pododdelek 2
Zaščita, objava, razširjanje in uporaba
Člen 43
Zaščita novega znanja
Kadar se novo znanje lahko uporabi v industrijske ali komercialne namene, njegov lastnik poskrbi za njegovo ustrezno in učinkovito zaščito, pri čemer upošteva svoje legitimne interese in legitimne interese, zlasti komercialne, ostalih udeležencev v zadevnem posrednem ukrepu.
Kadar se udeleženec, ki ni lastnik novega znanja, sklicuje na svoje legitimne interese, mora vedno dokazati, da bi utrpel nesorazmerno veliko škodo.
Kadar se novo znanje lahko uporabi v industrijske ali komercialne namene in ga njegov lastnik ne zaščiti in ga skupaj s pripadajočimi obveznostmi ne prenese na drugega udeleženca, na pridruženi subjekt s sedežem v državi članici ali pridruženi državi ali na katero koli tretjo stranko s sedežem v državi članici ali pridruženi državi v skladu s členom 41, se ne smejo odvijati nobene dejavnosti razširjanja znanja, dokler se o tem ne obvesti Komisija.
V takšnih primerih lahko Komisija s soglasjem zadevnega udeleženca prevzame lastništvo nad tem novim znanjem ter sprejme ukrepe za njegovo ustrezno in učinkovito zaščito. Zadevni udeleženec lahko temu nasprotuje le, če dokaže, da bi njegovi legitimni interesi utrpeli nesorazmerno veliko škodo.
Člen 44
Izjava glede finančnega prispevka Skupnosti
Vse objave in patentne prijave, ki jih vloži udeleženec ali so vložene v njegovem imenu, ali katero koli drugo razširjanje informacij, povezanih z novim znanjem, vključujejo izjavo, da je bilo novo znanje pridobljeno s pomočjo finančne podpore Skupnosti; za namen izjave so dopustna tudi vizualna sredstva.
Besedilo take izjave se določi v sporazumu o donaciji.
Člen 45
Uporaba in razširjanje
1. Udeleženci uporabljajo novo znanje, ki ga imajo v lasti, oziroma zagotovijo, da se to uporablja.
2. Vsak udeleženec zagotovi, da se novo znanje, ki ga ima v lasti, razširja kar se da hitro. Če tega ne zagotovi, lahko to novo znanje v skladu s členom 12 Pogodbe razširja Komisija.
V sporazumu o donaciji so lahko glede tega določeni roki.
3. Dejavnosti razširjanja so v skladu z varstvom pravic intelektualne lastnine, obveznostmi glede zaupnosti in legitimnimi interesi lastnika novega znanja ter obrambnimi interesi držav članic v smislu člena 24 Pogodbe.
4. Ostali zadevni udeleženci so obveščeni, preden se začne izvajati dejavnost razširjanja.
Po uradnem obvestilu lahko vsak od teh udeležencev ugovarja, če meni, da bi njegovi legitimni interesi v zvezi z njegovim novim ali že obstoječim znanjem utrpeli nesorazmerno veliko škodo. V takih primerih dejavnost razširjanja ni mogoča, razen če se ne sprejmejo ustrezni ukrepi za zaščito teh legitimnih interesov.
ODDELEK 2
Pravice dostopa do že obstoječega znanja in novega znanja
Člen 46
Upoštevano že obstoječe znanje
Udeleženci lahko v pisnem sporazumu opredelijo že obstoječe znanje, potrebno za namene posrednega ukrepa, in po potrebi izločijo določeno že obstoječe znanje.
Člen 47
Načela
1. Vsi zahtevki za pravice dostopa se vložijo pisno.
2. Pravice dostopa ne podeljujejo pravice do podeljevanja podlicenc, razen če tega ne dovoli lastnik novega ali že obstoječega znanja.
3. Podeljevanje izključnih licenc za novo ali že obstoječe znanje je možno s pisno privolitvijo vseh ostalih udeležencev, da se odpovedujejo svojim pravicam dostopa do tega znanja.
4. Brez poseganja v odstavek 3 se z vsakim sporazumom, ki udeležencem ali tretjim strankam podeljuje pravice dostopa do novega ali že obstoječega znanja, zagotovi ohranitev morebitnih pravic dostopa za druge udeležence.
5. Brez poseganja v člena 48 in 49 ter v sporazum o donaciji sredstev se udeleženci istega ukrepa takoj, ko je to mogoče, med seboj obvestijo o omejitvah pri podeljevanju pravic dostopa do že obstoječega znanja ali o drugih omejitvah, ki bi lahko znatno vplivale na podeljevanje pravic dostopa.
6. Prekinitev sodelovanja udeleženca v posrednem ukrepu v nobenem primeru ne vpliva na njegovo obveznost podeljevanja pravic dostopa ostalim udeležencem istega ukrepa po pogojih, določenih v sporazumu o donaciji.
Člen 48
Pravice dostopa za izvedbo posrednih ukrepov
1. Pravice dostopa do novega znanja se podelijo drugim udeležencem v istem posrednem ukrepu, če je to potrebno, da ti udeleženci opravijo svoje delo v okviru zadevnega posrednega ukrepa.
Takšne pravice dostopa se podelijo brezplačno.
2. Pravice dostopa do že obstoječega znanja se podelijo drugim udeležencem v istem posrednem ukrepu, če je to potrebno, da ti udeleženci opravijo svoje delo v okviru zadevnega posrednega ukrepa, pod pogojem, da lahko zadevni udeleženec podeljuje omenjene pravice.
Take pravice dostopa se podelijo brezplačno, razen če se vsi udeleženci pred pristopom k sporazumu o donaciji ne dogovorijo drugače.
Člen 49
Pravice dostopa za uporabo
1. Udeleženci v istem posrednem ukrepu imajo pravico dostopa do novega znanja, če je to potrebno za uporabo njihovega lastnega novega znanja.
Po dogovoru se takšne pravice dostopa podelijo pod poštenimi in razumnimi pogoji ali brezplačno.
2. Udeleženci istega posrednega ukrepa imajo pravico dostopa do že obstoječega znanja, če je to potrebno za uporabo njihovega lastnega novega znanja, pod pogojem, da lahko zadevni udeleženec podeljuje pravice dostopa.
Po dogovoru se takšne pravice dostopa podelijo pod poštenimi in razumnimi pogoji ali brezplačno.
3. Tudi pridruženi subjekt s sedežem v državi članici ali pridruženi državi ima pravico dostopa do novega ali že obstoječega znanja iz odstavkov 1 in 2 pod enakimi pogoji kot udeleženec, kateremu je pridružen, razen če ni v sporazumu o donaciji ali konzorcijski pogodbi določeno drugače.
4. Zahtevek za pravico dostopa iz odstavkov 1, 2 in 3 je mogoče predložiti v roku enega leta po enem izmed naslednjih dogodkov:
(a)
zaključku posrednega ukrepa;
(b)
prenehanju udeležbe lastnika zadevnega že obstoječega ali novega znanja.
Zadevni udeleženci pa se lahko dogovorijo o drugačnem roku.
POGLAVJE IV
POSEBNA PRAVILA ZA UDELEŽBO V DEJAVNOSTIH V OKVIRU TEMATSKEGA PODROČJA „RAZISKAVE FUZIJSKE ENERGIJE“
Člen 50
Področje uporabe
Pravila, določena v tem poglavju, se uporabljajo za dejavnosti v okviru tematskega področja „raziskave fuzijske energije“, kot je določeno v posebnem programu. V primeru navzkrižja med pravili iz tega poglavja in pravili iz poglavij II in III se uporabljajo pravila iz tega poglavja.
Člen 51
Izvajanje raziskav fuzijske energije
Dejavnosti v okviru tematskega področja „raziskave fuzijske energije“ se lahko izvajajo na podlagi postopkov in pravil za razširjanje in uporabo, določenih v naslednjih okvirih:
(a)
pogodbah o pridružitvi, sklenjenih med Skupnostjo in državami članicami ali pridruženimi tretjimi državami ali pravnimi subjekti v državah članicah ali pridruženih tretjih državah;
(b)
Evropskem sporazumu za razvoj fuzije (EFDA), sklenjenem med Skupnostjo in organizacijami v državah članicah in pridruženih državah ali organizacijami, ki delujejo v imenu držav članic in pridruženih držav;
(c)
Evropskem skupnem podjetju za mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) na podlagi določb poglavja 5 naslova II Pogodbe;
(d)
mednarodnih sporazumih, ki se nanašajo na sodelovanje s tretjimi državami ali katerim koli pravnim subjektom, ki se lahko ustanovi s takšnim sporazumom, zlasti v Sporazumu ITER in sporazumih o širšem pristopu;
(e)
vseh drugih večstranskih sporazumih, sklenjenih med Skupnostjo in pridruženimi organizacijami, zlasti v Sporazumu o mobilnosti osebja;
(f)
ukrepih na podlagi delitve stroškov za spodbujanje in prispevanje k raziskavam fuzijske energije v sodelovanju z organi v državah članicah ali državah, pridruženih okvirnemu programu, s katerimi ni bila sklenjena pogodba o pridružitvi.
Člen 52
Finančni prispevek Skupnosti
1. Pogodbe o pridružitvi iz točke (a) člena 51 in ukrepi na podlagi delitve stroškov iz točke (f) člena 51 določajo pravila, ki se nanašajo na finančni prispevek Skupnosti za zadevne dejavnosti.
Letna stopnja finančnega prispevka Skupnosti (osnovna podpora), določena v pogodbah o pridružitvi, ne presega 20 % odhodkov združenj za dejavnosti, določene v njihovih letnih delovnih programih, za celotno trajanje sedmega okvirnega programa Skupnosti (2007-2011), sprejetega s Sklepom Sveta 2006/970/Euratom, in okvirnega programa.
2. Po posvetovanju s posvetovalnim odborom za fuzijski program iz člena 7 Sklepa 2012/94/Euratom lahko Komisija financira:
(a)
na podlagi pogodbe o pridružitvi po stopnji, ki ne presega 40 %: odhodke za posebne sodelovalne projekte med družabniki, za katere je posvetovalni odbor priporočil, da se prednostno podprejo, in jih je odobrila Komisija; prednostna podpora bo namenjena zlasti ukrepom, pomembnim za ITER/DEMO, razen v primeru projektov, ki jim je bil prednostni status dodeljen že v prejšnjih okvirnih programih;
(b)
ukrepe, ki se izvajajo v okviru Evropskega sporazuma za razvoj fuzije, vključno z javnimi naročili, ali v okviru skupnega podjetja iz točke (c) člena 51;
(c)
ukrepe, ki se izvajajo na podlagi Sporazuma o mobilnosti osebja.
3. V primeru projektov in ukrepov, za katere se nameni finančni prispevek v skladu s točko (a) ali (b) odstavka 2, imajo vsi pravni subjekti iz točk (a) in (b) člena 51 pravico do sodelovanja v poskusih, ki se opravijo na zadevni opremi.
4. Finančni prispevek Skupnosti za ukrepe, ki se izvajajo v okviru mednarodnega sporazuma o sodelovanju iz točke (d) člena 51, se določi v skladu s pogoji takšnega sporazuma ali ga določi kateri koli pravni subjekt, ustanovljen s sporazumom. Skupnost lahko svoje sodelovanje in svoj finančni prispevek k takšnemu sporazumu upravlja s pomočjo katerega koli primernega pravnega subjekta.
POGLAVJE V
KONČNE DOLOČBE
Člen 53
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2012.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 19. decembra 2011