PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 102/2012
ze dne 27. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, rozšířené na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, Moldavska a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Jižní Afriky podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1796/1999 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „původní opatření“ a na šetření, které vedlo k opatřením uloženým původním nařízením, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
(2)
V roce 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 1601/2001 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Ruské federace, a to v rozmezí od 9,7 % do 50,7 %. Stejná výše cel byla uložena nařízením Rady (ES) č. 1279/2007 (4) na základě částečného prozatímního přezkumu a přezkumu před pozbytím platnosti. V dubnu 2004 rozšířila Rada nařízením (ES) č. 760/2004 (5) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely ukrajinského původu přes Moldavsko. V říjnu 2004 rozšířila Rada obdobně nařízením (ES) č. 1886/2004 (6) původní opatření uložená proti ČLR na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka.
(3)
Nařízením (ES) č. 1858/2005 (7) zachovala Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení původní opatření. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „platná opatření“ a na šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se bude dále odkazovat jako na „poslední šetření“. V květnu 2010 rozšířila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 400/2010 (8) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely čínského původu přes Korejskou republiku.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (9) oznámila Komise dne 13. listopadu 2010 zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(5)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby ocelových lan a kabelů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(6)
Vzhledem ke skutečnosti, že s ohledem na dovoz pocházející z Indie nebyly takovéto důkazy k dispozici, nepožadoval žadatel zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týkajícího se dovozu pocházejícího z Indie. Platnost opatření vztahujících se na dovoz pocházející z Indie proto dne 17. listopadu 2010 skončila (10).
3. Šetření
(7)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele a jejich sdružení, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(8)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě dvou týdnů od zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v ČLR, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v ČLR výběr vzorku nepoužije a dotazník se zašle výše uvedenému výrobci.
(10)
Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo dvacet výrobců/skupin výrobců v Unii. Na základě informací obdržených od výrobců / skupin výrobců v Unii vybrala Komise vzorek tří výrobců / skupin výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii.
(11)
Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo osm dovozců. Jelikož však dotčený výrobek skutečně dováželi pouze dva dovozci, rozhodla se Komise výběr vzorku nepoužít a zaslat dotazník výše uvedeným dovozcům.
(12)
Dotazníky byly proto zaslány třem výrobcům/skupinám výrobců v Unii zařazeným do vzorku, dvěma dovozcům a všem známým vyvážejícím výrobcům ve třech dotčených zemích.
(13)
Vyvážející výrobce v ČLR, který odpověděl na formulář pro výběr vzorku, následně neposkytl odpověď na dotazník. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v ČLR.
(14)
V době zahájení šetření poskytl omezené podání jeden vyvážející výrobce na Ukrajině. Tento výrobce byl vyzván, aby vyplnil dotazník, odpověď na dotazník však neposkytl. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce na Ukrajině.
(15)
Odpověď na dotazník poskytl jeden vyvážející výrobce v Jižní Africe.
(16)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od tří výrobců / skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a jednoho uživatele.
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Německo,
-
skupina BRIDON složená ze dvou společností: Bridon International Ltd., Spojené království a BRIDON International GmbH, Německo,
-
REDAELLI Tecna Spa, Itálie;
b)
vyvážející výrobce v Jižní Africe:
-
SCAW South Africa Ltd., Jižní Afrika;
c)
dovozci:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Německo,
-
SENTECH International, Francie;
d)
uživatel:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Španělsko.
(18)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření a posledním šetření, na jejichž základě byla uložena platná opatření, tj. ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako „OLK“), v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“).
2. Obdobný výrobek
(20)
V souladu se zjištěním z původního šetření a posledního šetření tento přezkum potvrdil, že ocelová lana a kabely vyráběné v ČLR a na Ukrajině a dovážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu v Jižní Africe a vyvážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu ve srovnatelné zemi, Turecku, a ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné konečné použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Jeden dovozce předložil tvrzení, jež bylo při posledním šetření uvedeno rovněž ze strany European Wire Rope Importers Association (EWRIA). Tento dovozce tvrdil, že se dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané v Unii značně liší a že je nutno rozlišovat mezi lany a kabely pro obecné použití a pro specifická použití. Těmito tvrzeními se podrobně zabývalo původní nařízení a poslední nařízení o uložení prozatímních a konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku. V rozsudku ve věci T-369/08 EWRIA v. Evropská komise Tribunál mimoto rozhodl, že se Komise nedopustila zjevně nesprávného posouzení, když při šetřeních na základě dostupných důkazů nerozlišovala mezi lany a kabely pro obecné a pro specifická použití (11).
(22)
Jelikož dovozce nepředložil žádné nové údaje prokazující, že se změnil základ, jenž vedl k těmto původním zjištěním, potvrzují se závěry uvedené v původním a v posledním nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné pokračování dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(24)
Pokud jde o ČLR a Ukrajinu, plně nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců. Přihlásil se jeden vyvážející výrobce na Ukrajině a jeden vyvážející výrobce v ČLR a těmto výrobcům byl zaslán dotazník určený vyvážejícím výrobcům. Jejich odpovědi na dotazník se považovaly za neúplné a nekonzistentní a nebylo možno uskutečnit inspekce na místě v prostorách těchto společností. Dotyčné společnosti byly náležitě písemně informovány, že za této situace bude nutno v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. V Jižní Africe poskytl jediný známý vyvážející výrobce informace o svém prodeji na vývoz do Unie během období přezkumného šetření, který představoval veškerý vývoz Jižní Afriky do Unie v témže období.
(25)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 4 833 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,4 %. Při posledním šetření činil celkový dovoz z dotčených zemí 3 915 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se použila stejná metoda jako v původním šetření, pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici informace. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě ČLR a Ukrajiny, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
2.1 ČLR
(27)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR zaznamenaný Eurostatem 4 530 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %.
2.1.1 Srovnatelná země
(28)
Vzhledem k tomu, že ČLR je zemí v procesu transformace, bylo při určování běžné hodnoty nutné vycházet z údajů získaných z vhodné třetí země s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(29)
V posledním šetření bylo za účelem stanovení běžné hodnoty použito jako srovnatelná země Turecko. S ohledem na toto šetření navrhl žadatel použít opět Turecko. Proti volbě srovnatelné země nebyly vzneseny žádné námitky.
(30)
Ze šetření vyplynulo, že Turecko má konkurenční trh s ocelovými lany a kabely, se třemi domácími výrobci uspokojujícími přibližně 53 % trhu a konkurenčním dovozem z ostatních třetích zemí. Dotčený výrobek nepodléhá v Turecku dovoznímu clu a při dovozu ocelových lan a kabelů do Turecka nejsou uložena žádná jiná omezení. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku je obdobný jako výrobek vyvážený do Unie vyvážejícím výrobcem z ČLR.
(31)
Vyvozuje se proto závěr, že v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení představuje Turecko vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
2.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací obdržených od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny na domácím trhu v Turecku odběrateli, kteří nejsou ve spojení. Informace poskytnuté výrobcem byly analyzovány a bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážený průměr prodejních cen, za něž spolupracující výrobce v Turecku uskutečňoval prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2.1.3 Vývozní cena
(34)
Vzhledem ke skutečnosti, že výrobci z ČLR nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou vhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení než údaje Eurostatu, jelikož příslušné kódy KN se vztahují na širší sortiment výrobků, než je dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění.
2.1.4 Srovnání
(35)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, u nichž bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny s ohledem na náklady na dopravu a pojištění.
2.1.5 Dumpingové rozpětí
(36)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přibližně 38 %.
2.2 Jižní Afrika
(37)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Jižní Afriky zaznamenaný Eurostatem 281 tun, což představovalo podíl na trhu Unie ve výši 0,1 %, tj. minimální úroveň. Veškerý tento dovoz připadal na jediného známého vyvážejícího výrobce.
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
Podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislými odběrateli na domácím trhu v Jižní Africe, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní.
2.2.2 Vývozní cena
(39)
Jelikož se veškerý vývoz dotčeného výrobku uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny.
2.2.3 Srovnání
(40)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, o nichž se tvrdilo a prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny z hlediska nákladů na dopravu, pojištění a úvěry.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 17 %, což je méně než dumpingové rozpětí ve výši 38,6 %, jež bylo zjištěno v původním šetření.
2.3 Ukrajina
(42)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 22 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši méně než 0,1 %, tj. minimální úroveň.
2.3.1 Běžná hodnota
(43)
Podle článku 18 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací uvedených v žádosti o přezkum podané žadatelem, jež odpovídaly ceně, která je zaplacena nebo má být zaplacena odběrateli na domácím trhu na Ukrajině, kteří nejsou ve spojení.
2.3.2 Vývozní cena
(44)
Vzhledem ke skutečnosti, že ukrajinští výrobci nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou nejvhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení, jelikož tyto informace se vztahují přesně na dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění.
2.3.3 Srovnání
(45)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení upravena o náklady na námořní přepravu a pojištění uvedené v žádosti o přezkum podané žadatelem. Pro období přezkumného šetření bylo proto stanoveno dumpingové rozpětí vyšší než 80 %.
3. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžné poznámky
(46)
Žádný z 28 známých vyvážejících výrobců v ČRL nespolupracoval.
(47)
Dva vyvážející výrobci v Jižní Africe, kteří byli uvedeni v žádosti o přezkum, odpověděli na dotazy Komise, avšak pouze výrobce se zájmem o vývoz do Unie spolupracoval a vyplnil dotazník. V Jižní Africe neexistují žádní jiní známí výrobci.
(48)
Pokud jde o Ukrajinu, známý vyvážející výrobce spolupráci ukončil, jak bylo objasněno ve 14. bodě odůvodnění. Na Ukrajině nejsou známi žádní jiní výrobci.
3.2 ČLR
3.2.1 Předběžné poznámky
(49)
V původním šetření byla pro všechny čínské společnosti stanovena jediná sazba antidumpingového cla ve výši 60,4 %. Objem dovozu z ČLR se významně snížil z 11 484 tun během období šetření v původním šetření (EU-15) na 1 942 tun během období přezkumného šetření v posledním šetření (EU-25), poté však v období tohoto přezkumného šetření vzrostl na 4 530 tun. Podotýká se však, že dovoz z ČLR vykazuje od roku 2001 vzestupnou tendenci. Současný podíl ČLR na trhu činí přibližně 2,2 %.
(50)
Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření bylo pravděpodobné pokračování dumpingu, bylo posouzeno cenové chování vyvážejících výrobců na jiných vývozních trzích, ceny vývozu do Unie, výrobní kapacity a obcházení opatření. Informace týkající se dovozních cen vývozců byly stanoveny podle údajů Eurostatu, objemy a ceny vývozu na základě statistických údajů ČLR a informace o kapacitě na základě informací uvedených v žádosti. Bylo zjištěno, že pro srovnání s statistickými údaji ČLR jsou nejvhodnější údaje Eurostatu, jelikož srovnání bylo možno provést pouze pro širší definici výrobku, jak je objasněno v dalším bodě odůvodnění.
3.2.2 Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenami vývozu do Unie
(51)
Statistické údaje, které jsou dostupné ve veřejných databázích ČLR, se vztahují na širší definici výrobku, než je dotčený výrobek. Na základě těchto informací nebylo proto možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na ostatní trhy. Analýza cen, při níž bylo možné využít databázi ČLR, vychází z přiměřených odhadů vzhledem k podobným vlastnostem ostatních výrobků, jež mohly být do analýzy zahrnuty.
(52)
Na základě dostupných informací (jak bylo objasněno ve výše uvedeném bodě odůvodnění) bylo zjištěno, že ceny vývozu z ČLR na ostatní vývozní trhy jsou v průměru podstatně nižší než ceny vývozu do Unie (přibližně o 30 %, bez přihlédnutí k uhrazenému antidumpingovému clu). Jelikož se (jak je vyvozeno v 36. bodě odůvodnění) vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za dumpingové ceny, naznačuje to, že dumping při vývozu na trhy ostatních třetích zemí byl pravděpodobně ještě vyšší než při vývozu do Unie. Usuzovalo se rovněž, že úroveň cen při vývozu do ostatních třetích zemí lze považovat za ukazatele pravděpodobné výše cen při vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vzhledem k nízké úrovni cen na trzích třetích zemí vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení cen vývozu do Unie, v důsledku čehož by se zvýšil rovněž dumping.
3.2.3 Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(53)
Bylo rovněž zjištěno, že výše cen při prodeji výrobním odvětvím Unie v Unii byla v průměru podstatně vyšší než úroveň cen vývozců v ČLR při vývozu na trhy ostatních třetích zemí. Skutečnost, že převládající cenová úroveň u dotčeného výrobku na trhu Unie činí tento trh velmi přitažlivým, platí i pro ČLR. Vyšší úroveň cen na trhu Unie představuje pobídku k zvýšení vývozu do Unie.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(54)
Jak bylo vyvozeno v 36. bodě odůvodnění, na základě běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi se vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za značně dumpingové ceny. Není důvod se domnívat, že by se v případě neexistence opatření dovoz neuskutečňoval za podobné dumpingové ceny a v ještě větším množství.
3.2.5 Nevyužitá kapacita a zásoby
(55)
Podle žádosti o přezkum a na základě ověření s veřejně dostupnými informacemi (tj. informacemi, které společnosti zveřejňují na svých internetových stránkách) se kapacita všech vyvážejících výrobců v ČLR odhadovala na 1 355 000 tun. Odhad žadatele týkající se využití kapacity výrobcův ČLR činil přibližně 63 %, což znamená nevyužitou kapacitu přesahující 500 000 tun. Žadatel poskytl rovněž informace o dalších výrobních zařízeních, která se budují, a o velikosti domácího trhu. Výrobci v ČLR mají proto značné volné kapacity, které významně překračují nejen množství vyvezené do Unie během období přezkumného šetření, nýbrž rovněž celkovou spotřebu v Unii. Je proto k dispozici kapacita k obrovskému zvýšení množství vyváženého do Unie, zejména vzhledem ke skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu v takovémto množství mohly absorbovat trhy třetích zemí nebo domácí trh. V této souvislosti je třeba podotknout, že je velmi nepravděpodobné, že by byl domácí trh v ČLR schopen absorbovat významný objem těchto volných kapacit vzhledem k existenci značného počtu vzájemně soutěžících výrobců.
3.2.6 Obcházení opatření
(56)
Podle zjištění byla platná opatření uložená na dovoz dotyčného výrobku z ČLR obcházena dovozem přes Maroko v roce 2004 a přes Korejskou republiku v roce 2010. To prokazuje jednoznačný zájem prodejců čínských ocelových lan a kabelů o trh Unie a jejich neochotu soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové. To se považovalo za další náznak toho, že by se objem vývozu z ČLR pravděpodobně zvýšil a že by tento vývoz vstupoval na trh Unie s dumpingovými cenami, pokud by byla opatření zrušena.
3.3 Jižní Afrika
3.3.1 Předběžné poznámky
(57)
V Jižní Africe existují dva známí výrobci. Jak bylo vysvětleno výše, při tomto přezkumném šetření spolupracoval jeden vyvážející výrobce.
(58)
Druhý známý výrobce neprojevil o vývoz do Unie zájem a uvedl, že jeho výrobní kapacity jsou plně využity a že výrobky jsou prodávány na domácím trhu v Jižní Africe.
(59)
Dovoz z Jižní Afriky se od uložení původních opatření podstatně snížil. Během období přezkumného šetření byl podíl dovozu z Jižní Afriky na trhu (0,1 %) nižší než minimální prahová hodnota a činil celkem 281 tun. Většina tohoto dovozu byla mimoto určena pro použití na moři, které se od doby posledního šetření značně rozvinulo a v EU nebylo celně odbaveno. Do volného oběhu v EU bylo propuštěno pouze menší množství dotčeného výrobku.
(60)
Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření dumping přetrvával, byly přezkoumány informace, které poskytl spolupracující vývozce a které se týkaly objemů a cen vývozu do Unie a do třetích zemí, nevyužité kapacity a zásob a situace na domácím trhu v Jižní Africe.
3.3.2 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Unie
(61)
Spolupracující vývozce dotčeného výrobku poskytl informace o objemech a cenách na jiných vývozních trzích, než je Unie. Vyvážející výrobce prodává na vývozních trzích značnou část své výroby, ačkoliv se objemy vývozu během posuzovaného období snížily. Vývozní činnost společnosti je zaměřena především na dva specifické tržní segmenty: lana pro použití v hlubinných dolech a při vrtání na moři.
(62)
Ceny společnosti při vývozu do třetích zemí byly v porovnání s cenami vývozu do Unie včetně platného antidumpingového cla ve všech letech posuzovaného období celkově podstatně vyšší (30 % až 70 %). Z cenové výhody, kterou vývozce dosahuje na trzích v ostatních třetích zemích v porovnání s cenami na trhu Unie, vyplývá, že vývozce v budoucnu nevstoupí na trh Unie s významným množstvím, pokud by byla opatření zrušena. V této souvislosti se mělo rovněž za to, že se (jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění) vývozní činnost společnosti zaměřuje na výrobky, které nejsou na trhu Unie většinou poptávány.
3.3.3 Nevyužitá kapacita a zásoby
(63)
Od doby posledního šetření udržoval spolupracující vyvážející výrobce zásoby na stálé úrovni. Využití kapacity (přibližně 70-75 %) bylo rovněž na obvyklých úrovních vzhledem k technickým omezením ve výrobním procesu. Maximálně dostupná volná kapacita je v rozmezí 1 500-3 500 tun. Vyvážející výrobce neplánuje významné rozšíření výrobní kapacity. Zdá se, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem ke skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
(64)
Uvádí se proto, že výroba je určena především pro domácí trh, na němž se dosahuje vysokého zisku, společnost proto nemá zájem o vývoz významného množství do Unie.
3.4 Ukrajina
3.4.1 Předběžné poznámky
(65)
Vzhledem ke skutečnosti, že známý ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval (jak bylo uvedeno v 14. bodě odůvodnění), vycházela zjištění v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jelikož o ukrajinském výrobním odvětví je k dispozici jen málo informací, vycházejí níže uvedené závěry z údajů obsažených v žádosti o přezkum podané žadatelem a z veřejně dostupných obchodních statistik. Podotýká, že na Ukrajině neexistují žádní jiní známí výrobci a že se níže uvedené úvahy ohledně výrobních kapacit týkají známého vyvážejícího výrobce.
(66)
Aby bylo možné zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly přezkoumány ceny vývozu do třetích zemí a do Unie, nevyužité kapacity a obcházení opatření.
3.4.2 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Unie
(67)
Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější údaje, byly s ohledem na ostatní vývozní trhy vzaty v úvahu údaje uvedené v žádosti, jež jsou založeny na veřejně dostupných statistikách. Analýza dostupných údajů prokázala, že průměrné ceny vývozu do těchto zemí byly podstatně nižší než průměrné ceny vývozu do Unie. Jak již bylo objasněno výše v případě ČLR a Jižní Afriky, ceny vývozu do ostatních třetích zemí se považovaly za ukazatele pravděpodobné výše cen vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení vývozních cen do Unie, a to velmi pravděpodobně za dumpingové ceny.
3.4.3 Nevyužitá kapacita
(68)
V minulých letech dva dříve známí vyvážející výrobci své činnosti sloučili. Výrobní kapacita, která byla zjištěna v posledním šetření, se proto zmenšila. Podle důkazů, které byly obsaženy v žádosti, a podle tvrzení známého vyvážejícího výrobce je odhadovaná výrobní kapacita na Ukrajině v rozmezí od 35 000 do 40 000 tun, přičemž k vlastní výrobě se využívá přibližně 70 %. Volná kapacita v rozmezí od 10 500 do 12 000 tun proto naznačuje, že existuje kapacita k významnému zvýšení množství vyváženého do Unie. Zjevná spotřeba na Ukrajině, která byla vypočítána na základě známých výrobních a statistických údajů o dovozu a vývozu, naznačuje, že domácí trh není schopen absorbovat dodatečnou kapacitu. Ze všech tří dotčených zemí je proto Ukrajina zemí, u níž nejvíce hrozí přesměrování nevyužité kapacity na trh Unie, zejména kvůli skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3.4.4 Obcházení opatření
(69)
Po uložení stávajících opatření na dovoz ocelových lan a kabelů z Ukrajiny bylo zjištěno, že tato opatření jsou obcházena dovozem ocelových lan a kabelů z Moldavska. Usuzovalo se, že zjištěné obcházení je dalším faktorem, který prokazuje zájem o vstup na trh Unie a neschopnost soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové.
3.5 Závěr
(70)
U ČLR a Ukrajiny bylo zjištěno pokračování významného dumpingu a v případě Jižní Afriky jeho pokračování na nižší úrovni, ačkoliv objemy dovozu z Jižní Afriky a Ukrajiny byly na nízké úrovni.
(71)
Aby bylo možno zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly analyzovány volné kapacity a nevyužité zásoby a rovněž cenové a vývozní strategie na jednotlivých trzích. Toto zkoumání prokázalo, že v ČLR a v menší míře na Ukrajině existuje významná volná kapacita a nahromaděné zásoby. V Jižní Africe nebyly zaznamenány žádné významné volné kapacity ani mimořádné zásoby. Dále bylo zjištěno, že v případě ČLR a Ukrajiny byly ceny vývozu do ostatních třetích zemí obecně nižší než ceny vývozu na trh Unie, a že Unie je proto pro vyvážející výrobce z těchto zemí i nadále přitažlivým trhem. Jihoafrický vývoz do ostatních zemí byl však na podstatně vyšší úrovni než vývoz do Unie a zdálo se, že se neuskutečňuje za dumpingové ceny. Byl proto vyvozen závěr, že by vývoz z ČLR a Ukrajiny do třetích zemí byl s velkou pravděpodobností přesměrován do Unie, pokud by byl možný vstup na trh Unie bez antidumpingových opatření. K vyššímu dovozu z těchto zemí by pravděpodobně vedla rovněž dostupná volná výrobní kapacita. Z analýzy cenových strategií mimoto vyplynulo, že by se vývoz z Ukrajiny a ČLR s největší pravděpodobností uskutečňoval za dumpingové ceny. Tyto závěry byly podpořeny skutečností, že v případě ČLR i Ukrajiny bylo zjištěno, že stávající opatření byla obcházena dovozem přes jiné země, což naznačuje, že vyvážející země nejsou schopny soutěžit na trhu Unie se spravedlivými cenami. U výrobce z Jižní Afriky se naopak usuzovalo, že je schopen soutěžit na trzích ostatních třetích zemí s ostatními výrobci, včetně výrobců v Unii, se spravedlivými cenami. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se v případě ČLR a Ukrajiny konstatuje, že by pravděpodobně pokračoval dumpingový dovoz ve značném množství, pokud by opatření pozbyla platnosti. S přihlédnutím k nižší úrovni dumpingu od doby původního šetření, skutečnosti, že se vývoz do ostatních zemí uskutečňoval za podstatně vyšší ceny než vývoz do EU, a očekávané nízké poptávce po jihoafrických výrobcích se naopak usuzuje, že v případě dovozu z Jižní Afriky není pravděpodobné pokračování dumpingového dovozu ve značném množství.
(72)
Ukrajinská vláda se k výše uvedeným zjištěním vyjádřila a uvedla, že předpoklad, že by zrušení antidumpingových opatření vedlo k přesměrování produkce ukrajinského výrobce na trh Unie je přehnané a nepřiměřené. Na podporu svého tvrzení ukrajinská vláda předložila argument, že platná opatření vedla ke ztrátě odběratelských kontaktů v EU a tudíž k ukončení vývozu do Unie, a že místo toho se ukrajinský vývoz nyní zaměřuje na trhy ve Společenství nezávislých států (SNS) a v Asii. Ukrajinská vláda se však nijak nevyjádřila k atraktivitě trhu Unie, která plyne ze značného cenového rozdílu na těchto trzích, jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění, a pominula tudíž, že je skutečně pravděpodobné, že by byl ukrajinský vývoz přesměrován do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(73)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že klesající objem vývozu na jiné trhy ze strany výrobce v Jižní Africe podle předpokladu povede ke zvýšení volné kapacity, která nebude absorbována domácím trhem, a povede proto ke zvýšení dovozu do Unie. Tyto argumenty však nebyly podloženy důkazy. Bylo naopak konstatováno, že pokles vývozu u spolupracujícího vývozce byl během posuzovaného období zmírňován prodejem na domácím trhu, který se během stejného období snižoval méně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření také vzrostl celkový objem prodeje společnosti. Nic tudíž nenasvědčuje tomu, že by argumentace žadatele mohla být odůvodněná.
(74)
Kromě toho žadatel Komisi kritizoval za to, že nevzala v potaz skutečnost, že výrobce v Jižní Africe nespolupracoval, a dále že to, že tato společnost v minulosti nevyvážela, neznamená, že nebude vyvážet v budoucnu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že tato společnost během posuzovaného období do Unie nevyvážela. Antidumpingová opatření neslouží k zákazu legálního dovozu do Unie. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
D. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(75)
V Unii vyrábí ocelová lana a kabely více než 25 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(76)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzorek sestávající ze tří výrobců/skupin výrobců byl vybrán z níže uvedených 20 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace:
-
skupina BRIDON složená ze společností Bridon International Ltd (Spojené království) a Bridon International GmbH (Německo),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Německo),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH und Co. KG (Německo),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Německo),
-
Teufelberger Seil GmbH (Německo),
-
ŽDB Group a. s. (Česká republika),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Španělsko),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalsko),
-
D. Koronakis SA (Řecko),
-
N. Leventeris SA (Řecko),
-
Drumet SA (Polsko),
-
Metizi JSC (Bulharsko),
-
Arcelor Mittal Wire France (Francie),
-
Brunton Shaw UK Limited (Spojené království),
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumunsko),
-
Redaelli Tecna Spa (Itálie),
-
Remer SRL (Itálie),
-
Metal Press SRL (Itálie),
-
Randers Reb International A/S (Dánsko).
(77)
Podotýká se, že na tři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo 40 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, přičemž na výše uvedených 20 výrobců v Unii připadalo 96 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, pokládali se proto za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(78)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do EU.
(79)
Spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 21 % z 255 985 tun na 203 331 tun. Po mírném zvýšení o 1 % v roce 2008 se v roce 2009 spotřeba v důsledku hospodářského poklesu významně snížila o 22 procentních bodů a v období přezkumného šetření zůstala na podobné úrovni.
2007
2008
2009
RIP
Spotřeba v Unii
(v tunách)
255 986
257 652
201 975
203 331
index
100
101
79
79
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení
(80)
V předchozích šetřeních byl dovoz ocelových kabelů a lan pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(81)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z ČLR a Ukrajiny (na rozdíl od Jižní Afriky) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. V případě Jižní Afriky bylo zjištěno, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem k nízké volné kapacitě a skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
(82)
Co se týká podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, bylo zjištěno, že dovoz z Jižní Afriky nesoutěží přímo s dovozem z ostatních dvou zemí. V tomto ohledu byly ceny jednotlivých typů výrobků dovážených z Jižní Afriky podstatně vyšší (jak je uvedeno v 87. a 91. bodě odůvodnění) než ceny dovozu z ostatních dvou zemí. Tyto vyšší ceny vedly k neexistenci cenového podbízení dovozem z Jižní Afriky na rozdíl od zjištění značného cenového podbízení u dovozu z ostatních dvou zemí.
(83)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že ocelová lana a kabely dovážené z těchto zemí mají podobné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených ocelových lan a kabelů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážená ocelová lana a kabely pocházející z dotčených zemí soutěží s ocelovými lany a kabely vyráběnými v Unii.
(84)
Na základě výše uvedených skutečností se proto usuzovalo, že v případě ČLR a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Jižní Afriky nebyla splněna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4, a zejména podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
2.2 Dovoz z ČLR a Ukrajiny
2.2.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(85)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 54 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 43 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následovalo další snížení o 13 procentních bodů.
(86)
Podíl čínského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 3,8 % na 2,2 %.
(87)
Co se týká dovozních cen, ty v posuzovaném období vzrostly o 29 %. Po nárůstu o 11 % v roce 2008 se v roce 2009 dále zvýšily a v období přezkumného období byly stálé.
2007
2008
2009
RIP
Dovoz
(v tunách)
9 844
10 081
5 830
4 553
index
100
102
59
46
Podíl na trhu (v %)
3,8
3,9
2,9
2,2
index
100
102
75
58
Cena dovozu
1 073
1 195
1 394
1 388
index
100
111
130
129
2.2.2 Cenové podbízení
(88)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 47,4 % do 58,2 %.
2.3 Dovoz z Jižní Afriky
2.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny z Jižní Afriky
(89)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Jižní Afriky v posuzovaném období snížil o 77 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 94 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následoval malý nárůst o 17 procentních bodů.
(90)
Podíl dovozu z Jižní Afriky se v posuzovaném období snížil z 0,5 % na 0,1 %.
(91)
Co se týká dovozních cen, ty se v posuzovaném období trvale zvyšovaly a celkem vzrostly o 52 %.
2007
2008
2009
RIP
Dovoz
(v tunách)
1 229
846
73
281
index
100
69
6
23
Podíl na trhu (v %)
0,5
0,3
0,0
0,1
index
100
68
7
29
Cena dovozu
1 504
1 929
2 217
2 280
index
100
128
147
152
2.3.2 Cenové podbízení
(92)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Jižní Africe bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že je negativní. Vzhledem k tomu, že v Jižní Africe neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
3. Dovoz ze zemí, na něž byla opatření rozšířena
3.1 Korejská republika
(93)
Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, bylo zjištěno obcházení původních opatření týkajících se ČLR přes Korejskou republiku (Jižní Korea). Antidumpingové clo uložené na dovoz pocházející z ČLR bylo proto rozšířeno na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Jižní Koreje, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyráběných jedenácti skutečnými jihokorejskými výrobci.
(94)
Po šetření zaměřeném na obcházení opatření a rozšíření antidumpingového cla na dovoz zasílaný z Jižní Koreje se dovoz podstatně snížil a podíl na trhu klesl z 18,7 % v roce 2007 na 12,8 % v období přezkumného šetření. Zdá se, že tento procentní podíl odpovídá podílu skutečných korejských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno osvobození od cla.
3.2 Moldavsko
(95)
Bylo zjištěno, že v posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Moldavska blížil nule. Nebyla proto zapotřebí žádná další analýza.
3.3 Maroko
(96)
V posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Maroka snížil o 51 %. Jeho podíl na trhu představoval v posuzovaném období méně než 0,5 %.
4. Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace definovaných v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1601/2001 (12) v posuzovaném období snížil o 41 %.
(98)
Podíl ruského dovozu na trhu klesl z 1,5 % v roce 2007 na 1,1 % v období přezkumného šetření.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
5.1 Předběžné poznámky
(100)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 75. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(101)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(102)
Jeden z výrobců ze skupiny Bridon zařazené do vzorku, Bridon International Limited, vedl v posuzovaném období účetnictví v GBP. V důsledku toho byly některé ukazatele újmy ovlivněny kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období.
5.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 9 %, tj. z 182 681 tun na 165 394 tun. V roce 2008 zůstal objem výroby stálý, načež se v roce 2009 v důsledku světového hospodářského poklesu významně snížil o 13 %. V období přezkumného šetření došlo k oživení a výroba vzrostla o 4 procentní body. Objem výroby se snížil méně než spotřeba na trhu Unie v důsledku poptávky na trzích mimo EU.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Objem výroby
(v tunách)
182 681
182 691
159 266
165 394
index
100
100
87
91
b) Kapacita a míra využití kapacity
(104)
Výrobní kapacita během posuzovaného období klesla o 6 %. V roce 2009 se snížila o 10 %, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 4 procentní body. Jelikož se výroba snížila relativně více než kapacita, kleslo využití kapacity z 69 % v roce 2007 na 66 % v období přezkumného šetření.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Kapacita
265 779
261 383
239 312
249 254
index
100
98
90
94
Využití kapacity
69 %
70 %
67 %
66 %
index
100
102
97
97
c) Zásoby
(105)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie v roce 2008 a 2009 vzrostl, v období přezkumného šetření se však snížil na úroveň roku 2007.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Konečný stav zásob
(v tunách)
12 656
13 254
12 790
12 651
index
100
105
101
100
d) Objem prodeje
(106)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 20 %. Po 5 % poklesu v roce 2008 se objem prodeje v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu dále snížil o 24 procentních bodů. Tento vývoj je v souladu s vývojem na trhu Unie, který se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření v důsledku hospodářského poklesu snížil o 21 %.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
112 387
106 431
80 340
89 551
index
100
95
71
80
e) Podíl na trhu
(107)
Výrobnímu odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření podařilo udržet stálý podíl na trhu ve výši 44 %. V letech 2008 a 2009 se však podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil na 41 resp. 40 %.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Podíl na trhu
44 %
41 %
40 %
44 %
index
100
94
91
100
f) Růst
(108)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 21 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 20 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu proto mírně vzrostl, zatímco dovoz z dotčených zemí přišel v témže období téměř o 2 procentní body.
g) Zaměstnanost
(109)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 12 %. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009, kdy se zaměstnanost snížila o 8 procentních bodů. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit nové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Zaměstnanost
3 052
2 978
2 752
2 694
index
100
98
90
88
h) Produktivita
(110)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala, jelikož se v roce 2008 zvýšila o 2 procentní body, poté v roce 2009 klesla o 5 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 6 procentních bodů.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Produktivita
59,9
61,3
57,9
61,4
index
100
102
97
103
i) Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, která byla vysoká, nelze tento dopad vzhledem k celkovému objemu dovozu z dotčených zemí a existenci antidumpingových cel považovat za významný.
5.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
j) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(112)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostly o 11 %. Ceny až do roku 2009 postupně vzrostly o 16 %, načež v období přezkumného šetření klesly o 5 procentních bodů. Tento cenový vývoj je spojen se skutečností, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přesunout objednávky s vysokou cenou, které byly přijaty před hospodářským poklesem, do roku 2009. Souvisí to rovněž s postupným přechodem výrobního odvětví Unie na ocelová lana a kabely s vyšší cenou, tj. na ocelová lana a kabely s vyšším průměrem.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
3 219
3 492
3 720
3 560
index
100
108
116
111
k) Mzdy
(113)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Z níže uvedené tabulky však není možné vyvodit žádný smysluplný závěr, jelikož mzda na zaměstnance byla významně ovlivněna kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Mzdy na plný pracovní úvazek (v EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
index
100
92
85
88
l) Investice a schopnost získat kapitál
(114)
Ačkoliv se investice do ocelových lan a kabelů v posuzovaném období snížily o 32 %, byly významné a činily více než 35 milionů EUR. Investice se soustředily především na ocelová lana a kabely s vysokou marží. Výrobci zařazení do vzorku se v posuzovaném období nesetkali s problémy při získávání kapitálu, jelikož investice mohly být obvykle splaceny během několika málo let.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Investice
(v tisících EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
index
100
73
51
68
m) Ziskovost na trhu Unie
(115)
Výrobcům zařazeným do vzorku se během celého posuzovaného období dařilo dosahovat zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než 5 % cílový zisk stanovený v původním šetření. Výsledky, jichž dosáhli výrobci zařazení do vzorku, vysvětluje především cenový vývoj mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření a trvalá světová poptávka po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, jež jim umožnily rozpustit fixní náklady. Pokles ziskovosti v období přezkumného šetření je vysvětlen snížením cen a snížením objemu výroby, jež mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Ziskovost na trhu Unie (v %)
3,6 %
5,7 %
11,1 %
6,5 %
Index
100
158
307
179
n) Návratnost investic
(116)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v oblasti ocelových lan a kabelů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou ocelových lan a kabelů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Návratnost investic (v %)
24,5 %
45 %
76,4 %
69,6 %
Index
100
184
312
284
o) Peněžní tok
(117)
Situace v oblasti peněžního toku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zlepšila a v celém posuzovaném období sledovala výše uvedené tendence zaznamenané u ziskovosti.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Peněžní tok
(v tisících EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
index
100
190
298
226
p) Překonání účinků minulého dumpingu
(118)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, zaměstnanosti a investic, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu EU a na trzích třetích zemí v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého obchodního rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení antidumpingových opatření v roce 1999 dokládá, že opatření jsou účinná a že výrobní odvětví Unie překonalo účinky minulého dumpingu.
(119)
Ukrajinská vláda dala najevo, že nerozumí tomu, jak by zrušení antidumpingových cel na dovoz z Ukrajiny mohlo způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, když jeho ukazatelé újmy většinou vykazovaly pozitivní trendy v období hospodářské krize a zvláště mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Avšak tato analýza vycházela z omezeného časového období a nikoliv z celého posuzovaného období. Je třeba uvést, že toto období nepředstavuje celkový trend, který začal v situaci, kdy se ani nedosahovalo cílového zisku, a nakonec jej bylo dosaženo navzdory hospodářské krizi, která měla vliv na výrobní odvětví Unie a jeho ukazatele na konci posuzovaného období. Jak je uvedeno v 112. a 115. bodě odůvodnění, lze celkově pozitivní celkovou situaci výrobního odvětví Unie ve skutečnosti vysvětlit jednak vysokým počtem objednávek ke konci roku 2008, což se promítlo do roku 2009, a jednak nárůstem spotřeby na trzích mimo EU, což přispělo k celkovým pozitivním trendům v případě ukazatelů souvisejících se ziskem.
5.4 Závěr
(120)
Ačkoliv se spotřeba snížila o 21 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet jeho podíl na trhu, ceny vzrostly o 11 %, zásoby zůstaly na přiměřené úrovni, přičemž objem výroby klesl méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(121)
Jak je objasněno v 55. a 68. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR a na Ukrajině by s využitím dostupných volných kapacit mohli podstatně zvýšit objem vývozu do Unie. K dispozici jsou značné kapacity dosahující více než 500 000 tun, což představuje celou spotřebu v Unii. Je proto pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření proniklo na trh Unie značné množství čínských a ukrajinských ocelových lan a kabelů, dovoz z těchto zemí by opět získal ztracený podíl na trhu, který by se dále zvyšoval.
(122)
Jak je zdůrazněno v 88. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z ČLR a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu Unie s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu Unie. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z ČLR a Ukrajiny za dumpingové ceny, vedlo by to k zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v původním šetření. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(123)
V případě Jižní Afriky se zdá (jak bylo uvedeno v 63. bodě odůvodnění), že volné kapacity jsou omezené. Jak bylo zdůrazněno v 92. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že ceny jihoafrického vývozu do Unie se nepodbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k malému objemu vyváženému do Unie, který na trh Unie vstoupil, byly s cenami výrobního odvětví podle jednotlivých typů výrobku srovnány rovněž ceny jihoafrických ocelových lan a kabelů vyvážených na pět hlavních trhů mimo Unii. Rovněž u těchto cen nebylo zjištěno cenové podbízení s ohledem na ceny výrobního odvětví Unie.
(124)
Vzhledem k omezeným volným kapacitám a neexistenci cenového podbízení se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Jižní Afriky se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR a Ukrajině nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(126)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že si výrobní odvětví Unie udrželo v průběhu posuzovaného období svůj podíl na trhu, ostře kontrastuje se situací v době před uložením opatření v roce 1999. Podotýká se rovněž, že se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ziskovost výrobního odvětví Unie zlepšila. Dále se připomíná, že bylo zjištěno obcházení opatření dovozem z Maroka, Moldavska a Jižní Koreje. Pokud by nedošlo k tomuto vývoji, mohla být situace výrobního odvětví Unie ještě příznivější.
(128)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
3. Zájem dovozců
(129)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření významný. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto řízení plně spolupracovali dva dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Při šetření však bylo zjištěno, že existují jiné zdroje dodávek a že ceny dovozu z ostatních zemí jsou na podobných úrovních jako ceny dovozu z ČLR.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na jejich finanční situaci a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
4. Zájem uživatelů
(131)
Ocelová lana a kabely mají široké použití, a mohlo být tudíž dotčeno velké množství uživatelských výrobních odvětví, například rybolov, námořnictví / lodní doprava, ropný a plynárenský průmysl, důlní průmysl, lesnictví, letecká doprava, strojírenství, stavebnictví, zdviže. Výše uvedený seznam uživatelských výrobních odvětví je pouze orientační.
(132)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, v tomto řízení spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a ocelová lana a kabely nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny ocelových lan a kabelů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(133)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(134)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Jižní Afriky. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly změnit výše uvedené závěry.
(135)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a z Ukrajiny. Opatření vztahující se na dovoz z Jižní Afriky by měla být naopak zrušena.
(136)
Jak je uvedeno ve 2. a 3. bodě odůvodnění, platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny a ČLR byla navíc rozšířena na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka resp. Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Zachované antidumpingové clo uložené na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 2. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Vyvážející výrobce v Maroku, který byl osvobozen od opatření, jež byla rozšířena nařízením (ES) č. 1886/2004, by měl být osvobozen i od opatření uložených tímto nařízením. Od opatření uložených tímto nařízením by mělo být osvobozeno rovněž jedenáct vyvážejících výrobců v Jižní Koreji, kteří byli osvobození od opatření, jež byla rozšířena prováděcím nařízením (ES) č. 400/2010,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (kódy TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 a 7312109819), pocházejících z Čínské lidové republiky a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobek popsaný v odstavci 1 a pocházející z Čínské lidové republiky 60,4 %.
3. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobek popsaný v odstavci 1 a pocházející z Ukrajiny 51,8 %.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné na dovoz pocházející z Čínské republiky, jak je stanoveno v odstavci 2, se rozšiřuje na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Maroka či nikoli (kódy TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 a 7312109812), vyjma ocelových lan a kabelů vyráběných společností Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Morocco (doplňkový kód TARIC A567), a na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky či nikoli (kódy TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 a 7312109813), vyjma ocelových lan a kabelů vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Země
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Korejská republika
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Konečné antidumpingové clo použitelné na dovoz pocházející z Ukrajiny, jak je stanoveno v odstavci 3, se rozšiřuje na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Moldavska či nikoli (kódy TARIC 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 a 7312109811.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
7. Přezkumné řízení týkající se dovozu ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, pocházejících z Jižní Afriky, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. ledna 2012.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 102/2012
z dne 27. januarja 2012
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, Moldavije in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 in o zaključku pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Južne Afrike v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(2) in 9(4) ter člena 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi
(1)
Svet je z Uredbo (ES) št. 1796/1999 (2) („prvotna uredba“) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov („JŽV“) s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Indije, Južne Afrike in Ukrajine. Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „prvotni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna preiskava“.
(2)
Svet je leta 2001 z Uredbo (ES) št. 1601/2001 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini od 9,7 % do 50,7 % na uvoz nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ruske federacije. Enaka stopnja dajatev je bila uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 1279/2007 (4) po delnem vmesnem pregledu in pregledu zaradi izteka ukrepa. Svet je aprila 2004 po preiskavi o izogibanju protidampinškim ukrepom, uvedenim na JŽV s poreklom iz Ukrajine in poslane prek Moldavije, z Uredbo (ES) št. 760/2004 (5) razširil prvotne ukrepe na uvoz JŽV, poslanih iz Moldavije. Prav tako je Svet oktobra 2004 z Uredbo (ES) št. 1886/2004 (6) razširil prvotne ukrepe proti LRK na uvoz JŽV, poslanih iz Maroka.
(3)
Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 1858/2005 (7) ohranil prvotne ukrepe v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „veljavni ukrepi“, preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „zadnja preiskava“. Svet je maja 2010 po preiskavi o izogibanju protidampinškim ukrepom za JŽV s poreklom iz Kitajske, poslane prek Republike Koreje, z Izvedbeno uredbo (EU) št. 400/2010 (8) razširil prvotne ukrepe na uvoz JŽV, poslanih iz Republike Koreje.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(4)
Komisija je 13. novembra 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek pregleda zaradi izteka („obvestilo o začetku“) (9) protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz JŽV s poreklom iz LRK, Južne Afrike in Ukrajine v skladu členom 11(2) osnovne uredbe.
(5)
Pregled se je začel po utemeljenem zahtevku, ki ga je vložil povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi Evropske unije (EWRIS) („vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo bistven delež, v tem primeru več kot 60 %, celotne proizvodnje JŽV v Uniji. Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije („IU“) verjetno nadaljevala ali ponovila.
(6)
Ker ni bilo dokazov glede uvoza s poreklom iz Indije, vložnik ni zahteval začetka pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza s poreklom iz Indije. Zato so se ukrepi, ki so veljali za uvoz s poreklom iz Indije, 17. novembra 2010 iztekli (10).
3. Preiskava
(7)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva in njihova združenja, predstavnike držav izvoznic, vložnika in proizvajalce Unije, navedene v zahtevku za začetek pregleda. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(8)
Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK, proizvajalcev Unije in uvoznikov, vključenih v preiskavo, je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v dveh tednih po začetku postopka javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(9)
Ker je informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, predložil le en proizvajalec izvoznik v LRK, ki je izrazil tudi pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s Komisijo, je bilo odločeno, da se vzorčenje v primeru proizvajalcev izvoznikov v LRK ne uporabi in se navedenemu proizvajalcu pošlje vprašalnik.
(10)
Dvajset proizvajalcev/skupin proizvajalcev Unije je predložilo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazilo pripravljenost za sodelovanje s Komisijo. Na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci/skupine proizvajalcev Unije, je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev/skupin proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da predstavljajo industrijo Unije glede obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji.
(11)
Osem uvoznikov je predložilo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazilo pripravljenost za sodelovanje s Komisijo. Ker pa sta zadevni izdelek dejansko uvažala samo dva uvoznika, se je Komisija odločila, da ne uporabi vzorčenja in je navedenima uvoznikoma poslala vprašalnik.
(12)
Vprašalniki so bili zato poslani trem vzorčenim proizvajalcem/skupinam proizvajalcev Unije, dvema uvoznikoma in vsem znanim proizvajalcem izvoznikom v treh zadevnih državah.
(13)
Vendar proizvajalec izvoznik v LRK, ki je izpolnil obrazec za vzorčenje, ni izpolnil vprašalnika. Zato se šteje, da v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v LRK.
(14)
En proizvajalec izvoznik iz Ukrajine ob začetku preiskave ni predložil celotne dokumentacije. Proizvajalec kljub pozivu ni izpolnil vprašalnika. Zato se šteje, da v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v Ukrajini.
(15)
En proizvajalec izvoznik iz Južne Afrike je izpolnil vprašalnik.
(16)
Izpolnjene vprašalnike so poslali tudi trije vzorčeni proizvajalci/skupine proizvajalcev Unije, dva uvoznika in en uporabnik.
(17)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, posledične škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci Unije:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Nemčija,
-
BRIDON Group, sestavljena iz dveh družb: Bridon International Ltd. Velika Britanija in BRIDON International GmbH, Nemčija,
-
REDAELLI Tecna Spa, Italija;
(b)
proizvajalec izvoznik v Južni Afriki:
-
SCAW South Africa Ltd., Južna Afrika;
(c)
uvoznika:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Nemčija,
-
SENTECH International, Francija;
(d)
uporabnik:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Španija.
(18)
Preiskava glede nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca OPP („obravnavano obdobje“).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(19)
Zadevni izdelek je isti kot v prvotni in zadnji preiskavi, ki je privedla do uvedbe trenutno veljavnih ukrepov, tj. jeklene vrvi in kabli, vključno zaprti, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm (ki se v industrijski terminologiji pogosto navajajo kot JŽV), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 („zadevni izdelek“).
2. Podobni izdelek
(20)
Ta preiskava v zvezi s pregledom je potrdila, da imajo, kot je bilo ugotovljeno v prvotni in zadnji preiskavi, JŽV, proizvedeni v LRK in Ukrajini ter izvoženi v Unijo, JŽV, proizvedeni in prodani na domačem trgu Južne Afrike in izvoženi v Unijo, JŽV, proizvedeni in prodani na domačem trgu primerljive države Turčije, in JŽV, ki jih proizvajajo in prodajajo v Uniji proizvajalci Unije, iste osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter končne uporabe in se zato štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
(21)
Uvoznik je navedel argument, ki ga je v zadnji preiskavi navedlo tudi Evropsko združenje uvoznikov žičnatih vrvi („EWRIA“). Trdil je, da se zadevni izdelek in izdelek, proizveden in prodan v Uniji, bistveno razlikujeta in da je treba razlikovati med vrvmi za splošno rabo in vrvmi za posebne namene. Ti argumenti so bili podrobno obravnavani v prvotni in zadnji uredbi, s katerima so bili uvedeni začasni in dokončni ukrepi na uvoz zadevnega izdelka. Prav tako je Splošno sodišče v zadevi T-369/08 EWRIA proti Evropski komisiji odločilo, da Komisija v preiskavah na podlagi razpoložljivih dokazov ni naredila očitne napake pri presoji, ali gre za vrvi za splošno rabo ali vrvi za posebne namene (11).
(22)
Ker uvoznik ni predložil novih elementov, ki bi pokazali, da se je osnova, na kateri temeljijo prvotne ugotovitve, spremenila, se potrdijo sklepi iz zadnjih uredb.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA
(23)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali ponovil zaradi morebitnega izteka veljavnih ukrepov.
1. Uvodne opombe
(24)
Nobeden od proizvajalcev izvoznikov v LRK in Ukrajini ni sodeloval v celoti. Javila sta se proizvajalec izvoznik iz Ukrajine in proizvajalec izvoznik iz LRK, katerima je bil poslan vprašalnik, namenjen za proizvajalce izvoznike. Izpolnjeni vprašalniki so se šteli za pomanjkljive in neskladne, prav tako ni bilo mogoče opraviti preveritvenih obiskov v prostorih njihovih družb. Zadevne družbe so bile ustrezno pisno obveščene, da bi bilo v teh okoliščinah treba uporabiti razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V Južni Afriki je edini znani proizvajalec izvoznik predložil informacije o svojem izvozu v Unijo v OPP, ki je v istem obdobju predstavljal celoten izvoz Južne Afrike v Unijo.
(25)
Po Eurostatovih podatkih je v OPP celoten obseg uvoza JŽV iz LRK, Južne Afrike in Ukrajine znašal 4 833 ton, kar predstavlja 2,4 % tržnega deleža Unije. Med zadnjo preiskavo je celoten uvoz zadevnih držav znašal 3 915 ton, kar predstavlja 2,2 % tržnega deleža Unije.
2. Damping uvoza v OPP
(26)
V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe se je, kadar se okoliščine niso spremenile ali kadar so bile informacije na voljo, uporabljala enaka metodologija kot v prvotni preiskavi. V primeru nesodelovanja, kot je bilo na primer v primeru LRK in Ukrajine, so se uporabljala razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
2.1 LRK
(27)
Po Eurostatovih podatkih je v OPP celoten obseg uvoza JŽV iz LRK znašal 4 530 ton, kar predstavlja 2,2 % tržnega deleža Unije.
2.1.1 Primerljiva država
(28)
Ker je gospodarstvo LRK v tranziciji, je morala normalna vrednost temeljiti na informacijah iz ustrezne tretje države s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
(29)
V zadnji preiskavi je bila Turčija uporabljena kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti. Za sedanjo preiskavo je vložnik predlagal, da se ponovno uporabi Turčijo. Izbiri primerljive države ni ugovarjal nihče.
(30)
Preiskava je pokazala, da ima Turčija konkurenčen trg za JŽV s tremi domačimi proizvajalci, ki oskrbujeta okoli 53 % trga in konkurirata z uvozom iz drugih tretjih držav. Dajatev na uvoz zadevnega izdelka v Turčijo ni, prav tako za uvoz JŽV v Turčijo ni drugih omejitev. Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je bil izdelek, proizveden in prodan na turškem domačem trgu, podoben izdelku, ki ga je kitajski proizvajalec izvoznik izvozil v Unijo.
(31)
Zato se sklene, da je Turčija ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
2.1.2 Normalna vrednost
(32)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi informacij, prejetih od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, tj. na podlagi cene, ki so jo plačevale ali jo plačujejo nepovezane stranke na domačem trgu Turčije. Informacije, ki jih je zagotovil proizvajalec, so bile analizirane in ugotovljeno je bilo, da je ta prodaja potekala v običajnem poteku trgovine in je reprezentativna.
(33)
Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtano povprečje domače prodajne cene za nepovezane stranke, ki jo je zaračunaval sodelujoči proizvajalec v Turčiji.
2.1.3 Izvozna cena
(34)
Ker kitajski proizvajalci niso sodelovali, je bila izvozna cena v skladu s členom 18 osnovne uredbe določena na podlagi javno razpoložljivih informacij. Ugotovljeno je bilo, da so za izračun stopnje dampinga ustreznejše informacije, zbrane na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe, kot Eurostatovi podatki, saj zadevne oznake KN zajemajo večji obseg izdelkov kot je zadevni izdelek, opredeljen v uvodni izjavi 19.
2.1.4 Primerjava
(35)
Za pošteno primerjavo na podlagi franko tovarna in na isti ravni trgovine med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike, za katere je bilo ugotovljeno, da vplivajo na primerljivost cene. Te prilagoditve so bile narejene glede na prevozne stroške in stroške zavarovanja v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.
2.1.5 Stopnja dampinga
(36)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno v Unijo. Ta primerjava je pokazala znaten damping v višini okoli 38 %.
2.2 Južna Afrika
(37)
V skladu z Eurostatovimi podatki je v OPP celoten obseg uvoza JŽV iz Južne Afrike znašal 281 ton, kar predstavlja 0,1 % tržnega deleža Unije, tj. na stopnji de minimis. Edini znani proizvajalec izvoznik je predstavljal 100 % tega uvoza.
2.2.1 Normalna vrednost
(38)
Normalna vrednost je bila v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe določena na podlagi cene, ki so jo dejansko plačevale ali jo plačujejo nepovezane stranke na domačem trgu Južne Afrike, saj je bila ta prodaja narejena v običajnem poteku trgovine in se je štela za reprezentativno.
2.2.2 Izvozna cena
(39)
Ker je bil ves izvoz zadevnega izdelka izveden neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
2.2.3 Primerjava
(40)
Za pošteno primerjavo na isti ravni trgovanja na podlagi franko tovarna med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike, za katere se je trdilo in dokazovalo, da naj bi vplivale na primerljivost cen. Te prilagoditve so bile narejene glede na prevozne stroške, stroške zavarovanja in stroške kredita v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.
2.2.4 Stopnja dampinga
(41)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno za Unijo za posamezno vrsto izdelka. Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga okoli 17 %, ki je nižji od 38,6-odstotne stopnje dampinga iz prvotne preiskave.
2.3 Ukrajina
(42)
V skladu z Eurostatovimi podatki je v OPP celoten obseg uvoza JŽV iz Ukrajine znašal 22 ton, kar predstavlja manj kot 0,1 % tržnega deleža Unije, tj. tržni delež de minimis.
2.3.1 Normalna vrednost
(43)
Normalna vrednost je bila v skladu s členom 18 osnovne uredbe določena na podlagi informacij iz vložnikovega zahtevka za pregled, ki ustrezajo ceni, ki so jo plačevale ali jo plačujejo nepovezane stranke na domačem trgu Ukrajine.
2.3.2 Izvozna cena
(44)
Ker ukrajinski proizvajalci niso sodelovali, je bila izvozna cena v skladu s členom 18 osnovne uredbe določena na podlagi javno razpoložljivih informacij. Ugotovljeno je bilo, da so informacije, zbrane na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe, najustreznejše za izračun stopnje dampinga, saj točno zajemajo zadevni izdelek iz uvodne izjave 19.
2.3.3 Primerjava
(45)
Za zagotovitev poštene primerjave je bila izvozna cena v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe prilagojena za stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja v vložnikovem zahtevku za pregled. Zato je bila stopnja dampinga za OPP določena na več kot 80 %.
3. Verjeten razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov
3.1 Uvodne opombe
(46)
Sodeloval ni nobeden od 28 znanih kitajskih proizvajalcev izvoznikov.
(47)
Na poizvedbe Komisije sta odgovorila dva južnoafriška proizvajalca izvoznika iz zahtevka za pregled, vendar je vprašalnik izpolnil le tisti z interesom izvažanja v Unijo. Drugih znanih proizvajalcev v Južni Afriki ni.
(48)
Znani ukrajinski proizvajalec izvoznik je prekinil sodelovanje, kot je navedeno v uvodni izjavi 14. Drugih znanih proizvajalcev v Ukrajini ni.
3.2 LRK
3.2.1 Uvodne opombe
(49)
V prvotni preiskavi je za vse kitajske družbe veljala enotna 60,4-odstotna protidampinška dajatev. Obseg uvoza iz LRK se je bistveno zmanjšal, in sicer z 11 484 ton v OP prvotne preiskave (EU-15) na 1 942 ton v OPP zadnje preiskave (EU-25), ter se nato povečal na 4 530 ton v sedanjem OPP. Vendar je treba opomniti, da se kitajski uvoz od leta 2001 povečuje. Sedanji tržni delež LRK je okoli 2,2 %.
(50)
Za ugotovitev, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval, če bi bili ukrepi razveljavljeni, so bili proučeni ravnanje proizvajalcev izvoznikov pri določanju cen glede na druge izvozne trge, izvozne cene v Unijo, proizvodna zmogljivost in izogibanje. Informacije glede uvoznih cen izvoznikov so bile določene na podlagi Eurostatovih podatkov, glede obsega izvoza in cen na podlagi kitajskih statističnih informacij, informacije glede zmogljivosti pa so temeljile na informacijah iz zahtevka. Ugotovljeno je bilo, da so Eurostatovi podatki najustreznejši za primerjavo s kitajskimi statističnimi informacijami, saj je bila primerjava mogoča le za večji obseg izdelka, kot je razloženo v naslednji uvodni izjavi.
3.2.2 Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in izvoznimi cenami za Unijo
(51)
Razpoložljive statistične informacije iz kitajskih javnih zbirk podatkov zajemajo večji obseg izdelka kot zadevni izdelek. Zato na podlagi teh informacij ni bilo mogoče narediti nobene smiselne analize količin, izvoženih na druge trge. Analiza cen, za katere se je lahko uporabila kitajska podatkovna baza, temelji na razumnih ocenah glede na podobne lastnosti drugih izdelkov, ki bi lahko bili vključeni v analizo.
(52)
Kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi, je bilo na podlagi razpoložljivih informacij ugotovljeno, da so bile izvozne cene iz LRK za druge izvozne trge povprečno znatno nižje od izvoznih cen za Unijo (za okoli 30 %, brez upoštevanja plačanih protidampinških dajatev). Ker je bil izvoz iz LRK v Unijo izveden po dampinških stopnjah, kot je bilo sklenjeno v uvodni izjavi 36, je to pokazalo, da je šlo pri izvozu na trge drugih tretjih držav verjetno za damping celo po višjih stopnjah od izvoza v Unijo. Štelo se je tudi, da se lahko v primeru razveljavitve ukrepov raven izvozne cene za druge tretje države obravnava kot pokazatelj verjetne ravni cen za izvoz v Unijo. Na podlagi tega in zaradi nizkih ravni cen za trge tretjih držav je bilo sklenjeno, da bi se lahko izvozne cene za Unijo bistveno znižale, zaradi česar bi se lahko tudi povečal damping.
3.2.3 Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji
(53)
Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila raven cen prodaje industrije Unije v Uniji povprečno precej višja kot raven izvoznih cen kitajskega izvoznika za trge drugih tretjih držav. Dejstvo, da je zaradi splošno prevladujoče ravni cen za zadevni izdelek na trgu Unije ta zelo privlačen, velja tudi za LRK. Višja raven cen na trgu Unije je spodbuda za povečanje izvoza v Unijo.
3.2.4 Stopnje dampinga
(54)
Kot je sklenjeno v uvodni izjavi 36, je bil izvoz iz LRK v Unijo znatno dampinški glede na normalno vrednosti primerljive države. Ni razlogov za sklep, da se ob odsotnosti ukrepov ne bi uvažale še večje količine po podobnih dampinških cenah.
3.2.5 Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge
(55)
Glede na zahtevek za pregled in navzkrižno preverjanje na podlagi javno razpoložljivih informacij (tj. informacij, ki so jih družbe objavile na svojih spletnih straneh) so bile zmogljivosti vseh proizvajalcev izvoznikov v LRK ocenjene na 1 355 000 ton. Vložnikova ocena izkoriščenosti zmogljivosti kitajskih proizvajalcev je okoli 63 %, kar pomeni, da imajo neizkoriščene zmogljivosti več kot 500 000 ton. Vložnik je prav tako predložil informacije o dodatnih proizvodnih obratih, ki se odpirajo, in velikosti domačega trga. Kitajski proizvajalci imajo tako znatne proste zmogljivosti, ki v veliki meri presegajo ne samo izvožene količine v Unijo v OPP, ampak celotno potrošnjo Unije. Obstaja torej zmogljivost za veliko povečanje izvoznih količin v Unijo, zlasti ker ne kaže, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo v takih količinah. S tem v zvezi je treba opozoriti, da je malo verjetno, da bi bil domači trg v LRK zaradi prisotnosti precejšnjega števila konkurenčnih proizvajalcev sploh sposoben absorbirati znatne količine neizkoriščene zmogljivosti.
3.2.6 Prakse izogibanja
(56)
Ugotovljeno je bilo, da se je veljavnim ukrepom za uvoz zadevnega izdelka iz LRK izogibalo tako, da je bil uvoz pretovorjen prek Maroka leta 2004 in prek Republike Koreje leta 2010. To kaže na jasen interes prodajalcev kitajskega JŽV za trg Unije in njihovo nepripravljenost, da konkurirajo na trgu Unije po nedampinških stopnjah. To se šteje kot še en pokazatelj, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov obseg kitajskega izvoza verjetno povečal in vstopil na trg Unije po dampinških cenah.
3.3 Južna Afrika
3.3.1 Uvodne opombe
(57)
V Južni Afriki sta dva znana proizvajalca. Kot je navedeno, je v tej preiskavi v zvezi s pregledom sodeloval en proizvajalec izvoznik.
(58)
Drugi znani proizvajalec ni pokazal nobenega interesa za izvažanje v Unijo in je trdil, da so bile njegove proizvodne zmogljivosti v celoti izkoriščene in prodane na domačem južnoafriškem trgu.
(59)
Uvoz iz Južne Afrike se je od uvedbe prvotnih ukrepov znatno zmanjšal. Tržni delež uvoza iz Južne Afrike (0,1 %) je bil v OPP pod pragom de minimis in je znašal skupno 281 ton. Večina tega uvoza je bila v končnem namenjena za uporabo na morju, ki se je od prejšnje preiskave bistveno razvila, in v EU ni bila carinjena. Le majhne količine zadevnega izdelka so bile sproščene v prosti promet v EU.
(60)
Za določitev, ali bi se damping v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval, so bile proučene informacije, ki jih je predložil sodelujoči izvoznik glede obsega izvoza in cen za Unijo in tretje države, neizkoriščenih zmogljivosti in zalog ter položaja na južnoafriškem domačem trgu.
3.3.2 Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in izvoznimi cenami za Unijo
(61)
Sodelujoči izvoznik zadevnega izdelka je predložil informacije glede obsega in cen na izvoznih trgih, razen trga Unije. Proizvajalec izvoznik prodaja znaten del svoje proizvodnje na izvoznih trgih, čeprav se je obseg izvoza v obravnavanem obdobju zmanjšal. Izvozna dejavnost družbe se osredotoča večinoma na dva posebna segmenta trga: vrvi za rudarstvo in vrtanje na morju.
(62)
Izvozne cene družbe za tretje države so bile v primerjavi z izvoznimi cenami za Unijo, vključno z uporabljeno protidampinško dajatvijo, na splošno v vseh letih obravnavanega obdobja bistveno višje (30 % do 70 %). Cenovna prednost izvoznika na trgih drugih tretjih držav v primerjavi s cenami na trgu Unije kaže na to, da izvoznik v primeru razveljavitve ukrepov v prihodnosti ne bi vstopal na trg Unije z znatnimi količinami. Kot je navedeno v uvodni izjavi 61, se je glede tega tudi štelo, da se izvozne dejavnosti družbe osredotočajo na izdelke, po katerih na trgu Unije v glavnem ni povpraševanja.
3.3.3 Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge
(63)
Po zadnji preiskavi je sodelujoči proizvajalec izvoznik ohranjal zaloge na stabilni ravni. Izkoriščenost zmogljivosti (okoli 70-75 %) je bila prav tako na običajni ravni glede na tehnične omejitve v proizvodnem procesu. Največja prosta zmogljivost je v obsegu med 1 500 in 3 500 tonami. Proizvajalec izvoznik ne načrtuje znatnega povečanja svoje proizvodne zmogljivosti. Glede na dejstvo, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo, je videti, da je zmogljivost za povečanje izvoznih količin za Unijo zelo omejena.
(64)
Poleg tega je treba opozoriti, da je proizvodnja usmerjena predvsem na domači trg, kjer dosega visoke dobičke, zato družba nima interesa izvažati znatnih količin v Unijo.
3.4 Ukrajina
3.4.1 Uvodne opombe
(65)
Ker znani ukrajinski proizvajalec izvoznik ni sodeloval, kot je navedeno v uvodni izjavi 14, so ugotovitve temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Ker je o ukrajinski industriji na voljo le malo informacij, se naslednji sklepi opirajo na informacije iz vložnikovega zahtevka za pregled in javno razpoložljivih statističnih podatkov o trgovini. Treba je opozoriti, da v Ukrajini ni drugih znanih proizvajalcev in da se naslednji premisleki, zlasti glede proizvodnih zmogljivosti, nanašajo na znanega proizvajalca izvoznika.
(66)
Za ugotovitev, ali bi se damping v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval, so bile proučene izvozne cene za tretje države in Unijo, neizkoriščene zmogljivosti in izogibanje.
3.4.2 Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in izvoznimi cenami za Unijo
(67)
Ker ni bilo drugih zanesljivejših informacij, so bile upoštevane informacije, predložene v zahtevku glede izvoznih trgov, ki so temeljile na javno razpoložljivih statističnih podatkih. Analiza razpoložljivih številk je pokazala, da so bile povprečne izvozne cene v te države precej pod povprečnimi izvoznimi cenami za Unijo. Kot je že bilo pojasnjeno v primeru LRK in Južne Afrike, so se izvozne cene za druge tretje države štele kot kazalec, kakšna bi bila verjetna raven cen za izvoz v Unijo ob razveljavitvi ukrepov. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da bi se lahko izvozne cene za Unijo znatno znižale, po vsej verjetnosti na dampinške stopnje.
3.4.3 Neizkoriščene zmogljivosti
(68)
V zadnjih letih sta dva predhodno znana proizvajalca izvoznika združila svoje dejavnosti. Zato se je proizvodna zmogljivost iz zadnje preiskave zmanjšala. Glede na razpoložljive dokaze iz zahtevka in po navedbah znanega proizvajalca izvoznika je ocenjena proizvodna zmogljivost v Ukrajini med 35 000 in 40 000, od tega je okoli 70 % uporabljenih za dejansko proizvodnjo. Prosta zmogljivost je v obsegu med 10 500 in 12 000 tonami in kaže, da obstaja zmogljivost za znatno povečanje izvoznih količin v Unijo. Domnevna potrošnja v Ukrajini, izračunana na podlagi znanih informacij o proizvodnji in statističnih informacij o uvozu in izvozu kaže, da domači trg ne more absorbirati dodatnih zmogljivosti. Ukrajina tako med vsemi zadevnimi državami ostaja država, kjer je preusmeritev neizkoriščene zmogljivosti na trg Unije največja, zlasti ker ne kaže, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo.
3.4.4 Prakse izogibanja
(69)
Po uvedbi obstoječih ukrepov na uvoz JŽV iz Ukrajine pa je bilo ugotovljeno, da se je uvoz JŽV iz Moldavije izogibal tem ukrepom. Štelo se je, da je bila ugotovljena praksa izogibanja dodatni dejavnik, ki kaže interes za vstop na trg Unije in nezmožnost konkuriranja na trgu Unije po nedampinških stopnjah.
3.5 Sklep
(70)
Nadaljevanje znatnega dampinga je bilo ugotovljeno za LRK in Ukrajino ter po zmanjšani stopnji za Južno Afriko, čeprav je bil obseg uvoza iz Južne Afrike in Ukrajine na nižjih ravneh.
(71)
Za preučitev, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov, so bile proučene neizkoriščene zmogljivosti in zaloge ter strategija določanja cen in izvozna strategija na različnih trgih. Ta proučitev je pokazala, da je na voljo dovolj prostih zmogljivosti in nakopičenih zalog v LRK in v nekoliko manjši meri v Ukrajini. V Južni Afriki ni bilo opaziti velikih prostih zmogljivosti ali preseženih zalog. Ugotovljeno je bilo tudi, da so bile v primeru LRK in Ukrajine izvozne cene za druge tretje države na splošno nižje od cen za trg Unije ter da je Unija zato ostala privlačen trg za proizvajalce izvoznike iz teh držav. Vendar je bil izvoz Južne Afrike v druge države bistveno večji kot izvoz v Unijo in se ni zdelo, da poteka po dampinških cenah. Zato je bilo sklenjeno, da bi bil po vsej verjetnosti izvoz iz LRK in Ukrajine v tretje države preusmerjen v Unijo, če bi bil možen dostop na trg Unije brez protidampinških ukrepov. Razpoložljive neizkoriščene proizvodne zmogljivosti bi verjetno pripeljale do povečanega uvoza iz teh držav. Analiza strategij določanja cen je pokazala tudi, da bi se ta izvoz iz Ukrajine in LRK najverjetneje izvajal po dampinških cenah. V primeru LRK in Ukrajine je te sklepe podkrepilo dejstvo, da se je izogibalo obstoječim ukrepom z uvozom preko drugih držav, kar je pokazalo, da države izvoznice niso bile sposobne konkurirati na trgu Unije po pravičnih cenah. Nasprotno se je štelo, da južnoafriški proizvajalec lahko konkurira z drugimi proizvajalci, vključno s proizvajalci Unije, na drugih trgih tretjih držav po pravičnih cenah. Glede na navedeno je bilo za LRK in Ukrajino ugotovljeno, da bi se ob izteku ukrepov damping najverjetneje nadaljeval v znatnih količinah. Nasprotno pa se ob upoštevanju zmanjšane stopnje dampinga od prvotne preiskave, dejstva, da je bil izvoz v druge države opravljen po znatno višjih cenah kot v EU, in predvidenega majhnega povpraševanja po južnoafriških izdelkih šteje, da se glede uvoza iz Južne Afrike dampinški uvoz v znatnih količinah najverjetneje ne bi nadaljeval.
(72)
Ukrajinska vlada je v zvezi z navedenimi ugotovitvami trdila, da so domneve glede preusmeritve ukrajinskega proizvajalca na trg Unije v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov pretirane in neutemeljene. V podporo svoji trditvi je vlada navedla, da so veljavni ukrepi privedli do izgube stikov s strankami v EU in posledično zmanjšanja izvoza v Unijo ter da se ukrajinski izvoz zdaj osredotoča na trge SND in azijske trge. Vendar vlada ni podala pripomb o privlačnosti trga Unije zaradi znatne razlike v cenah na teh trgih, kot je navedeno v uvodni izjavi 67, in je tako izpustila dejstvo, da obstaja verjetnost, da bi se v primeru izteka ukrepov ukrajinski izvoz lahko preusmeril v Unijo.
(73)
Po razkritju je vložnik trdil, da naj bi zmanjšan obseg izvoza južnoafriškega proizvajalca na druge trge vodil do povečanih prostih zmogljivosti, ki jih domač trg ne bo absorbiral in bodo vodile do povečanga uvoza v Unijo. Vendar ti argumenti niso bili podprti z dokazi. Nasprotno, ugotovljeno je bilo, da je padajoči izvoz sodelujočega izvoznika v obravnavanem obdobju ublažila domača prodaja, ki se je v istem obdobju znižala v manjši meri. Prav tako se je celotni obseg prodaje družbe povečal med letom 2009 in OP. Tako ni znakov, da bi bile utemeljitve vložnika lahko utemeljene.
(74)
Vložnik je nadalje kritiziral Komisijo, da ni upoštevala nesodelovanja drugega južnoafriškega proizvajalca in da dejstvo, da njegova družba ni izvažala v preteklosti, ne pomeni, da ne bo izvažala v prihodnosti. Glede tega je bilo ugotovljeno, da v obravnavanem obdobju ta družba ni izvažala v Unijo. Protidampinški ukrepi ne služijo kot instrument za prepoved zakonitega uvoza v Unijo. To trditev je bilo zato treba zavrniti.
D. PROIZVODNJA UNIJE IN INDUSTRIJA UNIJE
(75)
Znotraj Unije JŽV proizvaja več kot 25 proizvajalcev/skupin proizvajalcev, ki sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.
(76)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bil izbran vzorec, ki je zajemal tri proizvajalce/skupne družbe proizvajalcev od naslednjih 20 proizvajalcev Unije, ki so predložili zahtevane informacije:
-
BRIDON Group, sestavljena iz Bridon International Ltd (Velika Britanija) in Bridon International GmbH (Nemčija),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Nemčija),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Nemčija),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Nemčija),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Nemčija),
-
Teufelberger Seil GmbH (Nemčija),
-
ZBD Group A.S. (Češka),
-
Cables y Alambres especiales, SA, (Španija),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalska),
-
D. Koronakis SA (Grčija),
-
N. Leventeris SA (Grčija),
-
Drumet SA (Poljska),
-
Metizi JSC (Bolgarija),
-
Arcelor Mittal Wire France (Francija),
-
Brunton Shaw UK Limited (Velika Britanija),
-
Sirme Si Cabluri S.A. / CORD S.A. (Romunija),
-
Redaelli Tecna Spa (Italija),
-
Remer SRL (Italija),
-
Metal Press SRL (Italija),
-
Randers Reb International A/S (Danska).
(77)
Opozoriti je treba, da so trije vzorčeni proizvajalci Unije predstavljali 40 % celotne proizvodnje Unije v OPP, navedenih 20 proizvajalcev pa je predstavljalo 96 % celotne proizvodnje Unije v OPP, kar se šteje za reprezentativno za celotno proizvodnjo Unije.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Potrošnja na trgu Unije
(78)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in Eurostatovih podatkov o celotnem uvozu EU.
(79)
Potrošnja Unije se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 21 %, in sicer z 255 985 ton na 203 331 ton. Ko se je leta 2008 rahlo povečala za 1 %, je leta 2009 zaradi gospodarske recesije znatno padla za 22 odstotnih točk in v OPP ostala na podobni ravni.
2007
2008
2009
OPP
Potrošnja Unije
(v tonah)
255 986
257 652
201 975
203 331
Indeks
100
101
79
79
2. Uvoz iz zadevnih držav
2.1 Kumulacija
(80)
V prejšnjih preiskavah je bil uvoz JŽV s poreklom iz LRK, Južne Afrike in Ukrajine ocenjen kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Proučeno je bilo, ali je bila kumulativna ocena primerna tudi za sedanjo preiskavo.
(81)
V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga, ugotovljena v zvezi z uvozom iz vsake države, nad stopnjo de minimis. Glede količin je bila izvedena prospektivna analiza verjetnega obsega izvoza vsake države v primeru razveljavitve ukrepov. Pokazala je, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov uvoz iz LRK in Ukrajine z razliko do Južne Afrike najverjetneje povečal na stopnje, ki bodo bistveno večje od tistih iz OPP in zagotovo ne bodo zanemarljive. Glede Južne Afrike je bilo ugotovljeno, da je bila zmogljivost za povečanje izvoznih količin v Unijo zelo omejena zaradi nizke proste zmogljivosti in dejstva, da bi trgi tretjih držav ali domači trg lahko absorbirali dodatno proizvodnjo.
(82)
Glede konkurenčnih pogojev med uvoženimi izdelki je bilo ugotovljeno, da uvoz iz Južne Afrike ni neposredno konkuriral z uvozom iz drugih dveh držav. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 87 in 91, so bile cene vrst izdelkov, uvoženih iz Južne Afrike, znatno višje od uvoza iz drugih dveh držav. Te višje cene so vodile do odsotnosti nelojalnega nižanja prodajnih cen uvoza iz Južne Afrike v nasprotju z ugotovljenim nelojalnim nižanjem prodajnih cen uvoza iz drugih dveh držav.
(83)
Glede uvoza iz treh zadevnih držav je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so si bili uvoženi JŽV iz teh držav podobni v svojih osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnostih. Različne vrste uvoženih JŽV so bile zamenljive z vrstami, proizvedenimi v Uniji, in so bile tržene v Uniji v istem obdobju. Glede na navedeno se je štelo, da so uvožene JŽV s poreklom iz zadevnih držav konkurirale z JŽV, proizvedenimi v Uniji.
(84)
Na podlagi navedenega se je štelo, da so bila v zvezi z LRK in Ukrajino izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe. Uvoz iz teh dveh držav je bil zato proučen kumulativno. Ker merila iz člena 3(4) in zlasti pogoji konkurence med temi uvoženimi izdelki niso bili izpolnjeni glede Južne Afrike, je bil uvoz s poreklom iz te države proučen individualno.
2.2 Uvoz iz LRK in Ukrajine
2.2.1 Obseg, tržni delež in cene uvoza
(85)
Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Ukrajine zmanjšal za 54 %. Leta 2009 je bil opažen znaten upad za 43 odstotnih točk, sledil pa mu je še nadaljnji upad za 13 odstotnih točk v OPP.
(86)
Tržni delež kitajskega in ukrajinskega uvoza se je v obravnavanem obdobju znižal s 3,8 % na 2,2 %.
(87)
Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju povečale za 29 %. Po 11-odstotnem povečanju leta 2008 so se še dodatno povečale leta 2009 in ostale stabilne v OPP.
2007
2008
2009
OPP
Uvoz
(v tonah)
9 844
10 081
5 830
4 553
Indeks
100
102
59
46
Tržni delež v %
3,8
3,9
2,9
2,2
Indeks
100
102
75
58
Cena uvoza
1 073
1 195
1 394
1 388
Indeks
100
111
130
129
2.2.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen
(88)
Ob upoštevanju nesodelovanja kitajskih in ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov je bilo treba nelojalno nižanje prodajnih cen določiti na podlagi statistike uvoza glede na oznake KN, pri kateri so bile informacije zbrane na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe. Stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za uvoz JŽV s poreklom iz LRK in Ukrajine je bila v OPP brez protidampinške dajatve med 47,4 % in 58,2 %.
2.3 Uvoz iz Južne Afrike
2.3.1 Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Južne Afrike
(89)
Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Južne Afrike zmanjšal za 77 %. Leta 2009 je bil opažen znaten upad za 94 odstotnih točk, sledilo pa mu je majhno povečanje za 17 odstotnih točk v OPP.
(90)
Tržni delež južnoafriškega uvoza se je v obravnavanem obdobju znižal z 0,5 % na 0,1 %.
(91)
Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju postopno povečale za 52 %.
2007
2008
2009
OPP
Uvoz
(v tonah)
1 229
846
73
281
Indeks
100
69
6
23
Tržni delež v %
0,5
0,3
0,0
0,1
Indeks
100
68
7
29
Cena uvoza
1 504
1 929
2 217
2 280
Indeks
100
128
147
152
2.3.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen
(92)
Nelojalno nižanje prodajnih cen je bilo določeno z uporabo izvoznih cen sodelujočega južnoafriškega proizvajalca, brez protidampinške dajatve, ugotovljeno pa je bilo, da nelojalnega nižanja prodajnih cen ni bilo. Ker drugih proizvajalcev izvoznikov v Južni Afriki ni bilo, ta sklep velja za celotno državo.
3. Uvoz iz držav, na katere so bili ukrepi razširjeni
3.1 Republika Koreja
(93)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 3 je bilo ugotovljeno, da je izogibanje prvotnim ukrepom glede LRK potekalo prek Republike Koreje. Zato je bila protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz LRK, razširjena na uvoz istih JŽV, poslanih iz Južne Koreje, z izjemo tistih, ki jih je dejansko proizvedlo enajst južnokorejskih proizvajalcev.
(94)
Po preiskavi proti izogibanju in razširitvi protidampinške dajatve na uvoz, poslan iz Južne Koreje, se je uvoz znatno znižal, tržni delež pa se je znižal z 18,7 % v letu 2007 na 12,8 % v OPP. Videti je, da ta odstotek ustreza deležu dejanskih korejskih proizvajalcev izvoznikov, katerim je bilo odobreno izvzetje.
3.2 Moldavija
(95)
Uvoza s poreklom iz Moldavije ali uvoza, poslanega iz Moldavije, v obravnavanem obdobju skoraj ni bilo. Zato dodatna analiza ni bila potrebna.
3.3 Maroko
(96)
Uvoz s poreklom iz Maroka ali uvoz, poslan iz Maroka, je v obravnavanem obdobju padel za 51 %. Tržni delež uvoza je v obravnavanem obdobju predstavljal manj kot 0,5 %.
4. Druge države, ki jih zadevajo protidampinški ukrepi
(97)
Glede na Eurostatove podatke se je obseg uvoza nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije, kot so določeni v členu 1(1) Uredbe (ES) št. 1601/2001 (12) v obravnavanem obdobju zmanjšal za 41 %.
(98)
Tržni delež ruskega uvoza se je zmanjšal z 1,5 % v letu 2007 na 1,1 % v OPP.
5. Gospodarski položaj industrije Unije
(99)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
5.1 Uvodne opombe
(100)
Glede na to, da je bilo v zvezi z industrijo Unije uporabljeno vzorčenje, je bila škoda ocenjena na podlagi informacij, zbranih na ravni celotne industrije Unije („IU“), kot je določeno v uvodni izjavi 75, in na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije.
(101)
Pri vzorčenju je bila v skladu z uveljavljeno prakso narejena analiza nekaterih kazalcev škode (proizvodnja, zmogljivost, produktivnost, zaloge, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za IU kot celoto, medtem ko so bili navedeni kazalci škode, ki so povezani z delovanjem individualnih družb, to so cene, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, preučeni na podlagi informacij, zbranih na stopnji vzorčenih proizvajalcev Unije.
(102)
Eden od proizvajalcev vzorčene skupine Bridon, družba Bridon International Limited, je v obravnavanem obdobju ohranil svoje račune v GBP. Posledično je v obravnavanem obdobju na nekatere kazalce škode vplivalo nihanje menjalnega tečaja med GBP in EUR.
5.2 Podatki o IU
(a) Proizvodnja
(103)
Proizvodnja IU se je zmanjšala za 9 % med letom 2007 in OPP, tj. s 182 681 ton na 165 394 ton. Obseg proizvodnje je leta 2008 ostal nespremenjen in nato zaradi globalne gospodarske recesije znatno padel za 13 % leta 2009. V OPP si je opomogel in se je povečal za 4 odstotne točke. Obseg proizvodnje se je zaradi povpraševanja na trgih zunaj EU zmanjšal manj kot potrošnja na trgu Unije.
IU
2007
2008
2009
OPP
Obseg proizvodnje
(v tonah)
182 681
182 691
159 266
165 394
Indeks
100
100
87
91
(b) Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti
(104)
V obravnavanem obdobju se je proizvodna zmogljivost zmanjšala za 6 %. Leta 2009 se je zmanjšala za 10 % in v OPP povečala za 4 odstotne točke. Ker se je proizvodnja sorazmerno bolj zmanjšala kot zmogljivost, se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala z 69 % v letu 2007 na 66 % v OPP.
IU
2007
2008
2009
OPP
Zmogljivost
265 779
261 383
239 312
249 254
Indeks
100
98
90
94
Izkoriščenost zmogljivosti
69 %
70 %
67 %
66 %
Indeks
100
102
97
97
(c) Zaloge
(105)
Stopnja končnih zalog IU se je v letih 2008 in 2009 povečala, vendar se je v OPP znižala na raven iz leta 2007.
IU
2007
2008
2009
OPP
Končne zaloge
(v tonah)
12 656
13 254
12 790
12 651
Indeks
100
105
101
100
(d) Obseg prodaje
(106)
Prodaja IU na trgu Unije se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 20 %. Po 5-odstotnem zmanjšanju leta 2008 se je obseg prodaje leta 2009 zaradi gospodarske recesije dodatno znižal za 24 odstotnih točk. Ta razvoj je v skladu z razvojem trga Unije, ki je med letom 2007 in OPP zaradi gospodarske recesije padel za 21 %.
IU
2007
2008
2009
OPP
Prodaja nepovezanim strankam v Uniji (v tonah)
112 387
106 431
80 340
89 551
Indeks
100
95
71
80
(e) Tržni delež
(107)
IU je med letoma 2007 in OPP uspelo ohraniti svoj tržni delež nespremenjen pri 44 %. V letih 2008 in 2009 pa je videti upad tržnega deleža na 41 % oziroma 40 % potrošnje Unije.
IU
2007
2008
2009
OPP
Tržni delež
44 %
41 %
40 %
44 %
Indeks
100
94
91
100
(f) Rast
(108)
Med letom 2007 in OPP, ko se je potrošnja Unije zmanjšala za 21 %, se je obseg prodaje IU zmanjšal le za 20 %. IU je tako v majhni meri pridobila tržni delež, medtem ko je uvoz iz zadevnih držav v istem obdobju izgubil skoraj 2 odstotni točki.
(g) Zaposlenost
(109)
Stopnja zaposlenosti v IU se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 12 %. Do glavnega zmanjšanja je prišlo leta 2009, ko se je zaposlenost zmanjšala za 8 odstotnih točk. To kaže, da se je IU uspelo prilagoditi novim razmeram na trgu.
IU
2007
2008
2009
OPP
Zaposlenost
3 052
2 978
2 752
2 694
Indeks
100
98
90
88
(h) Produktivnost
(110)
Produktivnost delovne sile IU, merjena kot proizvodnja na ekvivalent polne zaposlitve na leto, je bila v obravnavanem obdobju nestanovitna, saj se je leta 2008 povečala za 2 odstotni točki in se nato zmanjšala za 5 odstotnih točk leta 2009, preden se je v OPP povečala za 6 odstotnih točk.
IU
2007
2008
2009
OPP
Produktivnost
59,9
61,3
57,9
61,4
Indeks
100
102
97
103
(i) Višina stopnje dampinga
(111)
Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na IU, ki je bila visoka, se glede na celoten obseg uvoza iz zadevnih držav in obstoj protidampinških dajatev ne more šteti za bistvenega.
5.3 Podatki, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije
(j) Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene
(112)
Prodajne cene na enoto IU so se zvišale za 11 % med letom 2007 in OPP. Cene so se postopno zviševale za 16 % do leta 2009 in nato padle za 5-odstotnih točk v OPP. Razvoj cen je povezan z dejstvom, da je IU uspela pred gospodarsko recesijo porazdeliti zelo draga naročila v leto 2009. Povezan je tudi z migracijo IU k dragim JŽV, zlasti JŽV večjega premera.
Vzorčeni proizvajalci
2007
2008
2009
OPP
Povprečna prodajna cena na enoto (EUR/tono)
3 219
3 492
3 720
3 560
Indeks
100
108
116
111
(k) Plače
(113)
Med letom 2007 in OPP se je povprečna plača na ekvivalent polnega delovnega časa zmanjšala za 12 % v obravnavanem obdobju. Na podlagi spodnje razpredelnice ni mogoče sprejeti nobenih smiselnih sklepov, saj je na plače na zaposlenega močno vplivalo nihanje menjalnega tečaja med GBP in EUR v obravnavanem obdobju.
Vzorčeni proizvajalci
2007
2008
2009
OPP
Plače na ekvivalent polnega delovnega časa (EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
Indeks
100
92
85
88
(l) Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala
(114)
Čeprav so se naložbe v JŽV zmanjšale za 32 % v obravnavanem obdobju, so bile še vedno znatne in so znašale več kot 35 milijonov EUR. Naložbe so se osredotočale predvsem na visoko stopnjo JŽV. Vzorčeni proizvajalci v obravnavanem obdobju niso naleteli na težave pri zbiranju kapitala, ker je bilo naložbe običajno mogoče odplačati v nekaj letih.
Vzorčeni proizvajalci
2007
2008
2009
OPP
Naložbe
(v 1 000 EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
Indeks
100
73
51
68
(m) Dobičkonosnost na trgu EU
(115)
Vzorčenim proizvajalcem je uspelo doseči dobiček v celotnem obravnavanem obdobju. Dobiček, dosežen med letom 2008 in OPP je bil nad ciljnim dobičkom, in sicer 5 %, določenim v prvotni preiskavi. Rezultate, ki so jih dosegli vzorčeni proizvajalci, je mogoče pojasniti z razvojem cen med letom 2007 in OPP ter stalnim svetovnim povpraševanjem po vzorčenih proizvajalcih, kar jim je omogočalo zmanjšanje stalnih stroškov. Upad v dobičkonosnosti v OPP se lahko razloži z znižanjem cen in obsega proizvodnje, kar je negativno vplivalo na stroške proizvodnje.
Vzorčeni proizvajalci
2007
2008
2009
OPP
Dobičkonosnost na trgu EU (%)
3,6 %
5,7 %
11,1 %
6,5 %
Indeks
100
158
307
179
(n) Donosnost naložb
(116)
Donosnost naložb, izražena kot celoten dobiček, ustvarjen iz dejavnosti JŽV, v odstotkih čiste knjigovodske vrednosti sredstev, neposredno in posredno povezan s proizvodnjo JŽV, je sledila navedenemu trendu dobičkonosnosti v celotnem obravnavanem obdobju.
Vzorčeni proizvajalci
2007
2008
2009
OPP
Donosnost naložb (%)
24,5 %
45 %
76,4 %
69,6 %
Indeks
100
184
312
284
(o) Denarni tok
(117)
Likvidnostni položaj se je izboljšal med letom 2007 in OPP, v celotnem obravnavanem obdobju pa je sledil trendom dobičkonosnosti.
Vzorčeni proizvajalci
2007
2008
2009
OPP
Denarni tok
(v 1 000 EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
Indeks
100
190
298
226
(p) Okrevanje od učinkov preteklega dampinga
(118)
Medtem ko zgoraj proučeni kazalci kažejo, da je IU utrpela škodo zaradi gospodarske recesije, saj so se obseg prodaje, obseg proizvodnje, zaposlenost in naložbe znižale, kažejo tudi, da je IU prilagodila svojo proizvodno opremo novemu gospodarskemu okolju, da bo lahko izkoristila priložnosti na trgih EU in v segmentih trgov zunaj EU, kjer je mogoče doseči visoke stopnje. Izboljšanje gospodarskih in finančnih razmer IU poleg uvedbe protidampinških ukrepov leta 1999 kaže, da so ukrepi učinkoviti in da je IU okrevala po učinkih preteklih dampinških praks.
(119)
Ukrajinska vlada je navedla, da ne razume, kako bi odprava protidampinških dajatev na ukrajinski uvoz lahko škodila industriji Unije, saj njeni kazalci škode kažejo večinoma pozitivne trende v obdobju gospodarske krize, zlasti med letom 2009 in OPP. Vendar je ta analiza temeljila na omejenem časovnem obdobju in ne na celotnem obravnavanem obdobju. Opozoriti je treba, da to obdobje ne predstavlja splošnega trenda, ki se je začelo v razmerah, ko ciljni dobiček še niti ni bil dosežen in je bil dosežen kljub gospodarski krizi, ki je vplivala na industrijo Unije, ter njenimi kazalci na koncu obravnavanega obdobja. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 112 in 115, je relativno splošno sliko industrije Unije mogoče razložiti po eni strani z velikim številom naročil konec leta 2008, prerazporejenih v celo leto 2009, in s povečanjem potrošnje na trgih zunaj EU, kar je prispevalo k splošnim pozitivnim trendom glede kazalcev, povezanih z dobičkom.
5.4 Sklep
(120)
Čeprav se je potrošnja zmanjšala za 21 %, je IU uspelo ohraniti svoj tržni delež, cene so se povečale za 11 %, zaloge so ostale na primerni ravni, medtem ko se je obseg proizvodnje zmanjšal manj kot potrošnja. IU je bila dobičkonosna v celotnem obravnavanem obdobju. Glede na navedeno je mogoče skleniti, da IU v obravnavanem obdobju ni utrpela materialne škode.
F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
(121)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 55 in 68, imajo proizvajalci izvozniki v LRK in Ukrajini možnost znatno povečati svoj obseg izvoza v Unijo tako, da uporabijo razpoložljive proste zmogljivosti. Na voljo imajo velike zmogljivosti, ki dosegajo več kot 500 000 ton, kar predstavlja celotno potrošnjo Unije. Zaradi tega je verjetno, da bi ob razveljavitvi ukrepov na trg Unije prodrle znatne količine kitajskih in ukrajinskih JŽV, da si povrnejo izgubljeni tržni delež in ga še povečajo.
(122)
Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 88, so bile cene uvoza iz LRK in Ukrajine nizke in so nelojalno nižale prodajne cene EU. Te nizke cene se bodo najverjetneje še naprej zaračunavale. Kot je navedeno v uvodni izjavi 67, lahko v primeru Ukrajine cene še dodatno padejo. Tako gibanje cen, skupaj z zmožnostjo izvoznikov v teh državah, da na trg Unije dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, bi imelo po vsej verjetnosti negativen učinek na cene na trg Unije, s pričakovanim negativnim vplivom na gospodarski položaj IU. Kot je navedeno, je finančna uspešnost IU tesno povezana z ravnijo cen na trgu EU. Obstaja verjetnost, da bi izpostavljenost IU večjemu obsegu uvoza iz LRK in Ukrajine po dampinških cenah povzročila poslabšanje njenega finančnega stanja, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Na podlagi tega se zato sklene, da bi bila posledica razveljavitve ukrepov za uvoz s poreklom iz LRK in Ukrajine po vsej verjetnosti ponovitev škode IU.
(123)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 63 so proste zmogljivosti v Južni Afriki videti omejene. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 92, je bilo ugotovljeno, da južnoafriške izvozne cene za EU ne nelojalno nižajo prodajnih cen IU. Glede na majhen obseg, izvožen v EU, ki je vstopil na trg Unije, so se izvozne cene južnoafriških JŽV za pet glavnih trgov zunaj EU primerjale tudi s cenami IU na osnovi vrste izdelka. Ugotovljeno je bilo, da te cene prav tako ne nelojalno nižajo prodajnih cen IU.
(124)
Glede na omejene proste zmogljivosti in odsotnost nelojalnega nižanja prodajnih cen se skleni, da razveljavitev ukrepov za uvoz s poreklom iz Južne Afrike najverjetneje ne bi povzročil ponovitve škode IU.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(125)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov proti LRK in Ukrajini v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Treba je opozoriti, da se v prejšnjih preiskavah sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli neupravičenega negativnega vpliva trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.
(126)
Na podlagi tega je bilo preučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov proti uvozu s poreklom iz LRK in Ukrajine v tem konkretnem primeru ni v interesu Unije.
2. Interes IU
(127)
IU je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenih gospodarskih razmer v obravnavanem obdobju. Zlasti pa je dejstvo, da je IU v obravnavanem obdobju ohranila svoj tržni delež, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov leta 1999. Poleg tega je IU med letom 2007 in OPP izboljšala svoje stanje glede dobička. Nadalje je treba opozoriti, da je bilo ugotovljeno, da je prišlo do izogibanja ukrepom pri uvozu iz Maroka, Moldavije in Južne Koreje. Če do tega ne bi prišlo, bi bil položaj IU še ugodnejši.
(128)
Upravičeno gre pričakovati lahko, da bo IU še naprej imela koristi od ohranitve ukrepov. V primeru, da se ukrepi proti uvozu s poreklom iz LRK in Ukrajine ne ohranijo, je verjetno, da bo IU ponovno utrpela škodo zaradi povečanega uvoza po dampinških cenah iz teh držav in da se bo njen finančni položaj poslabšal.
3. Interes uvoznikov
(129)
Treba je opozoriti, de je bilo v prejšnjih preiskavah ugotovljeno, da vpliv uvedbe ukrepov ne bi bil znaten. Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, sta izpolnjena vprašalnika predložila dva uvoznika, ki sta tudi v celoti sodelovala v tem postopku. Navedla sta, da ukrepi zvišujejo cene. Vendar je preiskava pokazala, da obstajajo drugi viri dobave in da so bile cene uvoza iz drugih držav na podobnih ravneh kot kitajske cene.
(130)
Na osnovi navedenega je bilo ugotovljeno, da trenutno veljavni ukrepi ne vplivajo bistveno na njihov finančni položaj in da nadaljevanje ukrepov ne bi pretirano vplivalo na uvoznike.
4. Interes uporabnikov
(131)
JŽV se uporabljajo v zelo različne namene, zato bi to lahko zadevalo številne uporabniške industrije, kot so ribiška industrija, pomorska industrija/sektor pomorskih prevozov, naftna industrija in pridobivanje zemeljskega plina, rudarstvo, gozdarstvo, letalski prevozi, nizka in visoka gradnja ter drugo gradbeništvo, višinska krmila. Navedeni seznam uporabniških industrij je le okviren.
(132)
Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim uporabnikom. Kot je navedeno v uvodni izjavi 16, je v tem postopku sodeloval samo en uporabnik. Navedel je, da ni utrpel škode zaradi obstoja ukrepov, saj so bili na voljo drugi viri in da JŽV niso predstavljali znatnega deleža njegovih stroškov proizvodnje. S tem v zvezi je bilo sklenjeno, da glede na zanemarljiv pomen stroškov JŽV za uporabniške industrije in obstoj drugih razpoložljivih virov dobave veljavni ukrepi nimajo znatnega učinka na uporabniško industrijo.
5. Sklep o interesu Unije
(133)
Glede na navedeno se sklene, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(134)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Ukrajine in za ukinitev ukrepov glede uvoza s poreklom iz Južne Afrike. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč. Predložene niso bile nobene pripombe, zaradi katerih bi se spremenili zgornji sklepi.
(135)
Iz navedenega sledi, kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz JŽV s poreklom iz LRK in Ukrajine. Nasprotno se ukrepi za uvoz iz Južne Afrike morajo izteči.
(136)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 2 in 3, so bile veljavne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka iz Ukrajine in LRK razširjene, tako da zajemajo tudi uvoz JŽV, poslanih iz Moldavije, Maroka in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Moldavije, Maroka ali Republike Koreje ali ne. Protidampinško dajatev, ki naj se ohrani za uvoz zadevnega izdelka, kot je določeno v uvodni izjavi 2, je treba še naprej razširiti na uvoz JŽV, poslanih iz Moldavije, Maroka in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom v Moldaviji, Maroku in Republiki Koreji ali ne. Maroškega proizvajalca izvoznika, izvzetega iz ukrepov, razširjenih z Uredbo (ES) št. 1886/2004, je treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo. Enajst proizvajalcev izvoznikov v Južni Koreji, ki so bili izvzeti iz ukrepov, razširjenih z Izvedbeno uredbo (ES) št. 400/2010, je treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov, vključno zaprti, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 (oznake TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 in 7312109819), in so s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno CIF franko meja Unije brez plačane dajatve za izdelek iz odstavka 1 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, je 60,4 %.
3. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno CIF franko meja Unije, brez plačane dajatve, za izdelek iz odstavka 1 in s poreklom iz Ukrajine je 51,8 %.
4. Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kot je določen v odstavku 2, se razširi na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, ne glede na to, ali so deklarirani s poreklom iz Maroka ali ne (oznake TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 in 7312109812), razen tistih, ki jih proizvaja družba Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Maroko (dodatna oznaka TARIC A567), in na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani s poreklom iz Republike Koreje ali ne (oznake TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 in 7312109813), razen tistih, ki jih proizvajajo družbe, navedene spodaj:
Država
Družba
Dodatna oznaka TARIC
Republika Koreja
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz s poreklom iz Ukrajine, kot je navedeno v odstavku 3, se razširi na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Moldavije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Moldavije ali ne (oznaka TARIC 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 in 7312109811).
6. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
7. Postopek pregleda glede uvoza jeklenih vrvi in kablov, vključno zaprti, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm s poreklom iz Južne Afrike, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98, se zaključi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 27. januarja 2012