PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 451/2011
ze dne 6. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1042/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) z dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podala Evropská asociace výrobců bezdřevého papíru CEPIFINE (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Podnět obsahoval skutečnosti nasvědčující dumpingu uvedeného výrobku a podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(5)
Jedna skupina spolupracujících čínských vyvážejících výrobců (dále jen „vyvážející výrobce“) uvedla, že před uložením prozatímních opatření měla být vyslechnuta, jelikož podle této skupiny je prozatímní nařízení individuálním opatřením ve smyslu článku 41 Listiny základních práv Evropské unie (3) (dále jen „Listina“).
(6)
Co se týká výše uvedeného tvrzení, je třeba zdůraznit tyto body. Práva stran v rámci antidumpingových řízení stanoví základní nařízení, přičemž procesní úkony pro uložení prozatímních opatření jsou stanoveny v článku 7. V článku 7 základního nařízení se mimo jiné uvádí, že případná prozatímní opatření mohou být uložena do devíti měsíců po zahájení řízení. V tomto řízení Komise provedla šetření v souladu s článkem 6 základního nařízení a uložila prozatímní opatření podle článku 7 základního nařízení, přičemž všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty a měly přiměřenou možnost poskytnout informace a podat své připomínky. Podle ustálené judikatury Soudního dvora platí, že „i když … zásada práva na slyšení vyžaduje, aby byli vývozci informováni o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí uložit prozatímní cla, nemůže mít nedodržení tohoto práva samo o sobě za následek neplatnost nařízení o uložení konečných cel, pokud byl v průběhu řízení k přijetí zmíněného nařízení nedostatek způsobující neplatnost řízení k přijetí příslušného nařízení o uložení prozatímních cel napraven“ (4). V tomto případě Komise splnila své povinnosti týkající se poskytnutí informací vyplývající ze základního nařízení a v řízení vedoucím k přijetí tohoto nařízení bylo dodrženo právo vyvážejícího výrobce na nestranné vyslechnutí.
(7)
Prozatímní povaha opatření přijatých podle článku 7 základního nařízení se odráží mimo jiné v maximální šestiměsíční lhůtě, po kterou mohou být opatření uložena, a rovněž ve skutečnosti, že každé prozatímní clo je zajištěno pouze složením jistoty. Komise mimoto nikdy žádné straně nebránila v tom, aby před uplynutím devítiměsíční lhůty stanovené v právních předpisech pro uložení prozatímních opatření podala žádost o konání více slyšení, pokud se domnívá, že je nutné, aby byla vyslechnuta v této fázi.
(8)
Vyvážející výrobce požádal o přístup k použitým údajům jediné společnosti ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), která v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) poskytla informace pro stanovení běžné hodnoty. Uvádělo se, že v opačném případě by bylo vyvážejícímu výrobci zabráněno v přístupu k důkazům, na jejichž základě byla uložena prozatímní opatření, a že to by porušilo jeho práva na obhajobu a bylo by v rozporu se zásadou řádné správy. Vyvážející výrobce tvrdil, že by důvěrné údaje týkající se konkrétních stran mohly být poskytnuty právním zástupcům vyvážejícího výrobce. Právní zástupci by se zavázali, že zaručí mlčenlivost, pokud jde o obchodní tajemství společností. Toto tvrzení bylo podpořeno odkazem na systémy USA a Kanady a na rozsudek Soudního dvora Evropské unie ve věci G.J. Dokter a další v. minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit.
(9)
Tyto žádosti bylo nutno odmítnout. Žádost vyvážejícího výrobce se týkala přístupu k důvěrným údajům o cenách, které poskytla výše uvedená společnost v USA. Komise nemohla umožnit přístup k takovýmto podrobným důvěrným obchodním informacím. Umožnění přístupu k těmto údajům by bylo v rozporu s právem Unie, zejména s článkem 19 základního nařízení, jelikož by vedlo k neoprávněnému sdělení omezených a citlivých obchodních údajů společnosti v USA. Pokud jde o navrhovaný způsob sdělení obchodního tajemství společnosti právním zástupcům ostatních zúčastněných stran, není na rozdíl od systémů USA a Kanady v základním nařízení takovýto postup stanoven. Jednoznačně tudíž nespadá do stanoveného právního rámce Unie pro antidumpingová řízení. Výše uvedený případ projednávaný Soudním dvorem v žádném případě nepodporuje tvrzení týkající se přístupu k důvěrným informacím. Rozsudek odkazuje rovněž na určitá omezení zásady práva na obhajobu.
(10)
Vyvážející výrobce požádal o přístup k důkazům týkajícím se kotoučů používaných v kotoučových tiskařských strojích vyráběných výrobci v Unii, podrobných informací o právním postavení jednoho reprezentativního výrobce v Unii, činnosti a finančních údajů vybraných papíren, podrobných údajů o výrobních nákladech výrobního odvětví Unie a kontrolních číslech výrobků reprezentativních výrobců v Unii. Některé požadované informace byly mimo rozsah tohoto šetření, jelikož se týkaly výrobků, na něž se šetření nevztahovalo, nebo činnosti výrobců v Unii, která nezahrnuje výrobu bezdřevého natíraného papíru. Co se týká ostatních požadovaných informací, nemohla Komise umožnit přístup k těmto údajům, jelikož podle článku 19 základního nařízení by to představovalo neoprávněné sdělení důvěrných obchodních tajemství.
(11)
Vyvážející výrobce požadoval rovněž zveřejnění názvů společností, které vznesly námitky vůči šetření a nepožádaly o důvěrný způsob zacházení. Poskytnutí těchto informací by odhalilo totožnost a postoj výrobců, kteří požádali o důvěrný způsob zacházení; tyto informace nebylo proto možno poskytnout.
(12)
Poskytnutá prozatímní zjištění byla co nejpodrobnější, aniž by byly zveřejněny důvěrné informace, a nepředstavovala proto porušení základních práv vyvážejícího výrobce, jeho práv na obhajobu ani zásady řádné správy.
(13)
Analýzy újmy, které byly provedeny v tomto antidumpingovém a souběžném antisubvenčním šetření, jsou totožné, jelikož definice výrobního odvětví Unie, reprezentativní výrobci v Unii a období šetření byly v obou šetřeních stejné. Z tohoto důvodu byly připomínky týkající se aspektů újmy předložené v kterémkoli z těchto řízení zohledněny v obou řízeních.
2.1. Období šetření
(14)
Připomíná se, že (jak je stanoveno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
3.1. Dotčený výrobek
(15)
Po uložení prozatímních opatření vyvážející výrobce a žadatel předložili další připomínky týkající se definice výrobku. Některé z těchto připomínek představovaly zopakování připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(16)
Vyvážející výrobce zopakoval, že neexistuje významný rozdíl, pokud jde o základní vlastnosti bezdřevého natíraného papíru v arších a kotoučích vhodných pro použití v archových tiskařských strojích (dotčený výrobek) a v kotoučích určených pro použití v kotoučových tiskařských strojích, a že by proto bezdřevý natíraný papír určený pro kotoučové tiskařské stroje neměl být z definice výrobku vyloučen. Tato strana rovněž tvrdila, že nebylo doloženo zjištění Komise, že tyto výrobky nejsou vzájemně zaměnitelné.
(17)
Připomíná se, že šetřením bylo zjištěno, že bezdřevý natíraný papír používaný v kotoučových tiskařských strojích a archových tiskařských strojích představuje odlišné skupiny výrobků a že tyto výrobky nejsou vzájemně zaměnitelné, jak je popsáno v 18. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I samotný vyvážející výrobce uznal, že tyto výrobky nejsou zcela zaměnitelné.
(18)
Je třeba rovněž zmínit, že v průběhu posuzovaného období nebyly z ČLR dováženy žádné kotouče pro použití v kotoučových tiskařských strojích. Lze proto považovat za nepravděpodobné, že tyto výrobky budou dováženy v budoucnu, jelikož pořizování těchto výrobků na velkou vzdálenost není z důvodů uvedených v 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení z ekonomického hlediska rentabilní.
(19)
Vyvážející vývozce dále uvedl, že kritéria stanovená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to technická vlastnost týkající se pevnosti v tahu, nejsou vhodná pro rozlišování mezi bezdřevým natíraným papírem vhodným pro použití v kotoučových tiskařských strojích na straně jedné a bezdřevým natíraným papírem používaným v archových kotoučových strojích na straně druhé. Bylo rovněž uvedeno, že vyloučení kotoučů pro kotoučové stroje bylo provedeno svévolně a že kotouče pro kotoučové tiskařské stroje vyráběné výrobci v Unii údajně nesplňují kritéria stanovená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o pevnost v tahu.
(20)
Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že Komise nedostála své povinnosti přezkoumat objektivně důkazy, které tento vyvážející výrobce předložil útvarům Komise před přijetím prozatímního nařízení, konkrétně výsledky zkoušky provedené v jeho vlastní laboratoři, která se týkala se měření pevnosti v tahu u kotoučů pro kotoučové stroje, jež vyrábějí výrobci v Unii.
(21)
Výsledky zkoušky předložené vyvážejícím výrobcem spočívaly ve shrnutí výsledků zkoušky provedené v jeho vlastní laboratoři. Zásadní je, že výsledky nebyly poskytnuty ke kontrole a podání připomínek ostatními zúčastněnými stranami, zejména výrobním odvětvím Unie, a vyvážející výrobce navzdory opakovaným upomínkám nepředložil ani smysluplné shrnutí těchto výsledků bez důvěrných údajů.
(22)
Připomíná se, že v prozatímní fázi Komise dospěla k závěru, že objektivita a spolehlivost zkoušky nepostačují k tomu, aby na nich bylo možno založit příslušné závěry. Vyvážející výrobce neposkytl žádné další podrobné informace, jež by mohly pomoci blíže posoudit spolehlivost zkoušky. Jelikož nebyla poskytnuta verze zprávy o této zkoušce neobsahující důvěrné údaje, nemohly společnosti, jejichž kotouče pro kotoučové stroje byly údajně testovány, na závěry zkoušky reagovat. Komise tudíž nemohla objektivně ověřit, zda jsou předložené výsledky zkoušky spolehlivé a správné a zda je možno z nich vycházet pro účely šetření. Na základě skutečností, které měla Komise k dispozici, nemohly být závěry ohledně objektivity a spolehlivosti zkoušky, jichž bylo dosaženo v prozatímní fázi, přehodnoceny, jelikož informace poskytnuté jako důvěrné nemohly být překontrolovány pomocí spolehlivých zdrojů.
(23)
Po uložení prozatímních opatření vyvážející výrobce předložil výsledky další zkoušky, kterou jeho jménem provedla externí zkušební laboratoř, a znovu zopakoval, že bezdřevý natíraný papír používaný v kotoučových tiskařských strojích byl z rozsahu šetření svévolně vyloučen. Ve zkušebních protokolech bylo uvedeno, že pevnost v tahu byla měřena u 25 vzorků kotoučů pro kotoučové stroje, které vyvážející výrobce poskytl laboratoři a identifikoval jako vzorky papíru vyráběného výrobci v Unii. Podle tohoto protokolu žádný papír nesplnil obě kritéria stanovená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(24)
Při posuzování zkušebního protokolu vyšlo najevo, že se za prvé zkušební protokol vypracovaný externí laboratoří týkal většinou výrobků, pro něž nebyly tyto výsledky podstatné, jelikož většinu testovaných vzorků ve skutečnosti netvořily kotouče pro kotoučové stroje; za druhé, zkušební protokol se týkal výrobků, které nebyly dostatečně identifikovány, jelikož ze zkušebního protokolu nebylo možno zjistit, zda byl testovaný papír určen pro archové tiskařské stroje nebo pro kotoučové tiskařské stroje, jelikož značka papíru uvedená v protokolu existovala v obou formátech. Zkušební protokol mimoto neposkytoval žádnou záruku, že uvedené kotouče zařazené do vzorku byly skutečně kotouči, jež byly testovány.
(25)
V reakci na zkušební protokol vypracovaný externí laboratoří poskytl žadatel výsledky zkoušky, kterou provedl jeden z výrobců v Unii u téhož vzorku kotoučů pro kotoučové tiskařské stroje, jež byly údajně testovány externí laboratoří. Tato zkouška vykázala odlišné výsledky. Žadatel přičetl rozdíly možným odlišným podmínkám při provádění zkoušky, a tudíž případnému nedodržení normy ISO 3783:2006, tj. normy, podle níž by měla být měřena pevnost v tahu stanovená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(26)
Po zveřejnění konečných zjištění zpochybnil vyvážející výrobce objektivitu Komise při odmítnutí výsledků zkoušky provedené externí laboratoří. Uvedl, že zkouška byla provedena naslepo nezávislým odborníkem a v souladu s příslušnou normou ISO. S cílem dokázat nezávislost, správnost a reprezentativnost zkoušky poskytl čestné prohlášení vedoucího pracovníka, ve kterém byl vysvětlen postup výběru zdroje vzorků použitých při zkoušce.
(27)
Objektivitu zkušebního protokolu externí laboratoře Komise nikdy nezpochybnila a v tomto ohledu není relevantní, že byla zkouška provedena naslepo. Byly však vyjádřeny pochybnosti týkající se záruk ohledně výběru a původu zkoušených vzorků a nikoli samotné zkoušky. Argumenty vyvážejícího výrobce tyto obavy neodstranily, jelikož nebyly ucelené a byly v několika ohledech nejasné, například zahrnutí výrobků jiných než kotoučů pro kotoučové stroje bylo údajně způsobeno administrativními chybami nebo chybami dodavatelů, kteří poskytli nesprávné vzorky.
(28)
Jelikož nebyl zřejmý zdroj a rovněž vzorky údajně testovaných výrobků a výsledky zkoušek provedených různými stranami byly protichůdné, usuzovalo se, že předložený zkušební protokol externí laboratoře jednající jménem vyvážejícího výrobce nemůže nevyvratitelně prokázat, že zkouška týkající se pevnosti v tahu není vhodná k rozlišování mezi bezdřevým natíraným papírem určeným pro používání v kotoučových tiskařských strojích na straně jedné a bezdřevým natíraným papírem používaným v archových tiskařských strojích na straně druhé. Zkušební protokol proto neprokázal, že bezdřevý natíraný papír používaný v kotoučových tiskařských strojích byl svévolně vyloučen z rozsahu šetření.
(29)
Co se týká významu pevnosti v tahu jako rozlišujícího kritéria pro kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích, připomíná se, že v definici výrobku byly vzájemně odlišeny dvě skupiny výrobků, kromě jiného na základě použití výrobků, tj. zda je výrobek vhodný pro použití v kotoučových nebo archových tiskařských strojích na základě požadavků na lisy, na kterých se používají, což se odráží mimo jiné na pevnosti v tahu. Dále se podotýká, že pevnost v tahu je pouze jednou z vlastností, které odlišují bezdřevý natíraný papír vhodný pro použití v kotoučových tiskařských strojích od bezdřevého natíraného papíru používaného v archových tiskařských strojích; v 16. a 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou stanovena další kritéria, která vyvážející výrobce nezpochybnil. Vyvážející výrobce uvedl, že vlhkost definovaná v 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení není rozdílnou základní vlastností pro rozlišení výrobků. V průběhu šetření však ostatní strany v tomto ohledu uvedly odlišná tvrzení. V každém případě bylo zjištěno, že nejdůležitějšími faktory jsou tuhost a odolnost v tahu.
(30)
Ve svém dalším podání, které reagovalo na tyto skutečnosti, žadatel potvrdil, že mohou existovat kotouče, které nesplňují zcela všechna kritéria pro pevnost v tahu stanovená v prozatímním nařízení, lze je však přesto použít v kotoučových tiskařských strojích. Trval však na svém názoru, že zkouška pevnosti v tahu je jediná zkouška, která může s jistotou určit, zda je kotouč skutečně vhodný pro kotoučové tiskařské stroje, tj. pokud kotouč splňuje kritéria týkající se pevnosti v tahu uvedená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jedná se jistě o kotouč pro kotoučové stroje.
(31)
Na podporu výše uvedených tvrzení týkajících se pevnosti v tahu poukázal vyvážející výrobce na argumenty předložené jedním ze žádajících výrobců v Unii při antidumpingovém a antisubvenčním šetření v USA, v němž výrobce v Unii údajně tvrdil, že kotouče pro kotoučové stroje nelze rozlišovat na základě zkoušky pevnosti v tahu či jiného měření.
(32)
Žadatel tato tvrzení vyvážejícího výrobce zpochybnil a uvedl, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno, z řízení v USA vyplývá, že existuje jednoznačná dělicí čára odlišující kotouče pro kotoučové stroje od bezdřevého natíraného papíru.
(33)
Za prvé je třeba uvést, že tvrzení, na něž poukazoval vyvážející výrobce, byla předložena při šetřeních v rámci jiných jurisdikcí a jinými stranami, než jsou strany, jež jsou účastníky tohoto řízení, a nejsou tudíž relevantní. Za druhé, orgány USA v uvedených šetřeních dospěly k závěru, že mezi bezdřevým natíraným papírem používaným v archových tiskařských strojích na straně jedné a kotouči vhodnými pro použití v kotoučových tiskařských strojích na straně druhé existuje jednoznačný rozdíl. Kotouče určené k rozřezání byly pokládány za polotovary, zatímco kotouče vhodné pro kotoučové tiskařské stroje se nepovažovaly za dotčený výrobek. Orgány USA ve své definici výrobku nevymezily výslovně kotouče pro kotoučové tiskařské stroje. Z tohoto důvodu nebylo ve zmíněných šetřeních při definici výrobku důležité kritérium týkající se pevnosti v tahu.
(34)
Na základě výše uvedených předložených připomínek bylo potvrzeno, že technická vlastnost „pevnost v tahu“ je spolehlivou vlastností pro popis bezdřevého natíraného papíru vhodného pro použití v kotoučových tiskařských strojích.
(35)
Z předložených připomínek však bylo rovněž zjištěno, že existují kotouče pro kotoučové stroje, které lze použít v kotoučových tiskařských strojích, i když nesplňují zcela všechna kritéria týkající se pevnosti v tahu. Z tohoto důvodu se pokládalo za nezbytné dále upřesnit definici kotoučů vhodných pro kotoučové tiskařské stroje.
(36)
Za účelem poskytnutí dalšího kritéria k odlišení kotoučů pro kotoučové stroje, které nesplňují zcela všechna kritéria pevnosti v tahu, žadatel navrhl, aby se kotouč, který nevyhověl zcela zkoušce na pevnost v tahu, avšak má vnitřní jádro o velikosti menší než 80 mm, považoval za kotouč pro kotoučové stroje.
(37)
Vláda ČLR a vyvážející výrobce uvedli, že přidání velikosti vnitřního jádra jakožto nového prvku do definice výrobku je revizí definice kotoučů pro kotoučové stroje a tedy i dotčeného výrobku. Uvedli rovněž, že velikost vnitřního jádra není vhodným kritériem, jelikož existují kotouče pro kotoučové stroje s velikostí vnitřního jádra větší než 80 mm a kotouče určené k rozřezání s velikostí vnitřního jádra menší než 80 mm.
(38)
Komise usilovala o další zpřesnění definice kotoučů vhodných pro použití v kotoučových strojích a o další vyjasnění, aby se ještě jasněji rozlišovalo mezi dotčeným výrobkem a jinými výrobky, také s cílem minimalizovat možnost obcházení opatření. Předložené důkazy ohledně vhodnosti velikosti jádra jakožto alternativního kritéria v definici však ukázaly, že by toto kritérium vedlo k možnému vyloučení dotčeného výrobku, tj. kotoučů pro kotoučové stroje s velikostí vnitřního jádra menší než 80 mm, z opatření. Proto bylo toto kritérium pro definici kotoučů vhodných pro použití v kotoučových strojích opuštěno.
(39)
Výše uvedenými skutečnostmi není dotčena spolehlivost metody, na jejímž základě byly kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích vyloučeny z rozsahu šetření, jak tvrdila čínská skupina vyvážejících výrobců.
(40)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se vyloučení vícevrstvého papíru z definice výrobku v rámci tohoto šetření.
(41)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují 14. až 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Obdobný výrobek
(42)
Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky, pokud jde o závěry uvedené v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují se prozatímní zjištění týkající se obdobného výrobku.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(43)
Jelikož k výběru vzorku nebyly podány žádné připomínky, potvrzují se 28. až 30. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Na čtyři výrobce uvedené ve 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, kteří byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie definované v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se dále odkazuje jako na „reprezentativní výrobce v Unii“.
5. DUMPING
(45)
Po uložení prozatímních opatření podala připomínky týkající se dumpingu pouze jedna čínská spolupracující skupina (APP, vyvážející výrobce).
5.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Co se týká kritéria č. 1, skupina APP tvrdila, že se tvrzení Komise zakládala výhradně na údajné nemožnosti ověřit platbu. Bylo proto uvedeno, že metody používané dotyčnou stranou jsou v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“).
(47)
To bylo nutno odmítnout. V tomto ohledu se podotýká, že šetření ukázalo, že nebylo možné zjistit existenci plateb, pokud jde o převod akcií společností a náklady na pořízení hlavních surovinových vstupů. Co se týká používaných účetních metod, uvádí se, že používané metody nebyly v souladu s IAS (vzájemné započítávání a zveřejnění údajů o spřízněných stranách).
(48)
Pokud jde o kritérium č. 1 a 2, skupina APP uvedla, že Komise celkově odmítla stanovisko známé společnosti účetních poradců z toho důvodu, že není relevantní. Takovéto odmítnutí údajně představuje nepřípustné zamítnutí prohlášení nezávislého svědka, čímž bylo porušeno právo společnosti APP na spravedlivý proces. Skupina APP tvrdila, že její účetní poradci pokládali analýzu Komise týkající se účetních postupů a zásad za chybnou, přičemž některé body, které Komise zjistila, nebyly podle těchto poradců podstatné.
(49)
Tvrzení skupiny APP nebyla doložena žádnými důkazy a musela být odmítnuta. V této souvislosti se uvádí, že účetní poradci, na něž se odkazuje ve výše uvedeném bodě odůvodnění, nezpochybňují (jak se zdá) konkrétní skutečnosti zjištěné v tomto šetření, nýbrž se spíše pokoušejí předložit analýzu některých základních účetních zásad, zejména zásady obezřetnosti, akruálního principu, zásady přesného zachycení transakcí a zásady významnosti. Je nutno zmínit, že tito účetní poradci nebyli přítomni při inspekci na místě, kterou Komise uskutečnila v ČLR a při níž získala přímé poznatky o skutečných postupech APP, které jsou důležité pro posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise dotyčné straně podrobně vysvětlila písemně zaznamenané nedostatky a jejich souvislost s účetními zásadami IAS. Výklad těchto zásad účetní společností nebyl dostatečně odůvodněn ani doložen důkazy a rovněž jej nebylo možno uvést do souladu se zjištěnými konkrétními skutečnostmi. Důkazy obsažené ve spisu ve skutečnosti potvrdily, že výše uvedené účetní zásady nebyly dodržovány.
(50)
Skupina APP uvedla, že byla porušena její základní práva. Tvrdila, že Komise při šetření týkajícím se žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství uložila straně nepřiměřené důkazní břemeno.
(51)
Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. V této souvislosti se uvádí, že Komise skupinu APP plně informovala o druhu požadovaných informací s ohledem na žádost o zacházení jako v tržním hospodářství a v každé fázi řízení se snažila ověřit veškeré informace, které tato strana poskytla. Skutečnost, že informace předložené dotyčnou stranou nepotvrzují shodu jejích účetních metod s IAS, neznamená existenci nepřiměřeného důkazního břemene. Zacházení jako v tržním hospodářství představuje výjimku z běžného režimu pro společnosti usazené v zemích bez tržního hospodářství a strany jsou v těchto případech jednoduše vyzvány, aby prokázaly, že dodržují pravidla stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, přičemž nesplnění jednoho kritéria postačuje k odůvodnění odmítnutí přiznat zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto konkrétním řízení bylo šetřením zjištěno, že se skupině APP nepodařilo prokázat dodržení požadavků kritéria č. 2.
(52)
Skupina APP rovněž tvrdila, že posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebylo dostatečně objektivní. Skupina uvedla, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství mohlo být ovlivněno povědomím Komise o dopadu odmítnutí přiznat toto zacházení na dumpingové rozpětí skupiny.
(53)
Tato tvrzení navíc nebyla doložena důkazy, a musela být tudíž odmítnuta. Neexistuje žádný náznak, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo ovlivněno povědomím Komise o dopadu odmítnutí přiznat toto zacházení na dumpingové rozpětí skupiny. Analýza týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je technickou analýzou splnění pěti jednoznačných kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a analýza týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, kterou předložila Komise, byla provedena na základě kritérií pro toto zacházení, aniž by se bral v potaz dopad výsledku této analýzy na případné dumpingové rozpětí vyvážejícího výrobce. V této souvislosti se připomíná, že naplánování jednotlivých částí inspekcí na místě a rozdíl v kalendářích (formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, antidumpingové dotazníky, údaje srovnatelné země, vývoz prostřednictvím stran ve spojení v Unii) spolu s lhůtami, v nichž strany poskytly odpovědi na dotazník a provedly následné změny svých podání, prokazuje, že v době poskytnutí informací týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství nemohla Komise zjistit možný dopad rozhodnutí o přiznání tohoto zacházení na případný dumping dotyčné strany. Skupina APP mimoto poskytla nové informace a nahradila informace, které již byly obsaženy ve spisu, až v pozdní fázi, nelze tudíž tvrdit, že Komise mohla vypočítat dumpingová rozpětí na základě informací, které neměla k dispozici.
(54)
Skupina APP rovněž uvedla, že Komise nemusela ověřit zcela odpovědi strany na dotazník, aby si utvořila podrobný obraz o údajích obsažených v odpovědi strany na antidumpingový dotazník, a že existuje podezření, že Komise měla všechny potřebné údaje pro výpočet antidumpingového rozpětí.
(55)
Toto tvrzení bylo třeba odmítnout. V této souvislosti se poznamenává, že podle článku 16 základního nařízení ověřila Komise veškeré informace, které předložily zúčastněné strany, s cílem dospět k reprezentativnímu zjištění. Zjištění šetření vycházela ze skutečností ověřovaných v období trvajícím čtyři měsíce, a nikoli z pouhého podezření či jiného druhu neověřených prohlášení nebo tvrzení.
(56)
Skupina APP uvedla, že kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství je nutno vzít v úvahu na základě jejich cíle, kterým je zajistit, aby byly ceny výsledkem běžných tržních sil. V tomto ohledu se uvádí, že účel kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství je jednoznačně stanoven v čl. 2 odst. 7 základního nařízení a že s ohledem na skupinu APP uplatnila Komise tato jednoznačně stanovená kritéria při analýze její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(57)
Skupina APP rovněž tvrdila, že posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vykazovalo nedostatky, jelikož ověření odpovědi na antidumpingový dotazník zjistilo „spolehlivé“ výrobní náklady, zatímco posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství poukazuje na nemožnost zjistit platby za vstupy.
(58)
Tento výklad zjištění je třeba odmítnout jako chybný. Připomíná se, že v základním nařízení je přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, a tudíž spolehlivost a použití vlastních údajů vyvážejícího výrobce o cenách a nákladech za účelem stanovení běžné hodnoty, výslovně podmíněno tím, že společnost úspěšně prokáže, že splňuje požadavky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c). Pokud by bylo přijato výše uvedené tvrzení skupiny APP, „obcházelo“ by to jednoduše zjištění vyplývající z posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a čl. 2 odst. 7 písm. c) použitím jiného druhu informací shromážděných k jiným účelům. To není v souladu s ustanoveními základního nařízení.
(59)
Připomíná se, že v případě skupiny APP bylo u dvou ze čtyř vyvážejících výrobců ve spojení zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvý kartón a lepenku. Vzhledem ke skutečnosti, že vícevrstvý kartón a lepenka jsou z definice výrobku vyloučeny, jak bylo potvrzeno v (37). a (41). bodě odůvodnění, vyvozuje se závěr, že zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství s ohledem na dva vyvážející výrobce ve spojení v rámci skupiny APP, kteří vyrábějí pouze vícevrstvý kartón a lepenku, nejsou pro toto řízení podstatná.
(60)
Jelikož nebyly podány žádné jiné připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzují se 31. až 51. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Individuální zacházení
(61)
Jelikož k individuálnímu zacházení nebyly podány žádné připomínky, potvrzují se 52. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Běžná hodnota
5.3.1. Srovnatelná země
(62)
Žádná ze stran nezpochybnila výběr USA jako srovnatelné země za účelem konečného určení.
(63)
Jelikož nebyly podány žádné připomínky týkající se výběru srovnatelné země, potvrzují se 56. až 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2. Určení běžné hodnoty
(64)
Připomíná se, že běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. USA). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu jednoho amerického výrobce obdobného výrobku vyráběného v USA. Během období šetření tento výrobce vyráběl a prodával na trhu USA převážnou většinu jednotlivých druhů obdobného výrobku.
(65)
Skupina APP uvedla, že Komise neposkytla potřebné informace týkající se běžné hodnoty ve srovnatelné zemi, jako je srovnatelnost výrobků, reprezentativnost, struktura nákladů, mechanismy spravedlivého srovnání a úpravy.
(66)
Tato tvrzení bylo nutno odmítnout. V této souvislosti se podotýká, že, jak bylo vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, Komise poskytla této straně všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být uvolněny, aniž by byl porušen článek 19 základního nařízení, tj. při současném zajištění, aby bylo s případnými důvěrnými údaji, které poskytl jediný výrobce v USA, zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Informace poskytnuté vyvážejícímu výrobci byly smysluplné a umožnily mu pochopit použitou metodiku v souladu s článkem 2 základního nařízení.
(67)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzují se 64. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Vývozní cena
(68)
Skupina APP tvrdila, že při výpočtu dumpingového rozpětí neměl být vynechán vývoz jedné z jejích společností, které při šetření spolupracovaly, i když neexistovaly odpovídající výrobky. Tato skupina rovněž uvedla, že objem vývozu této společnosti nebyl malý, nýbrž významný.
(69)
S ohledem na tato tvrzení se podotýká, že při stanovení vývozních cen byly uváženy prodejní hodnoty dotyčných obchodů, u těchto obchodů však nebylo možno stanovit běžnou hodnotu, jelikož ve srovnatelné zemi neexistovaly srovnatelné druhy výrobků, a nebylo tudíž možno provést srovnání. Pokud jde o objem vývozu této konkrétní společnosti, poznamenává se, že představoval pouze menší část celkového vývozu skupiny APP a že se jeho cenové úrovně zdály být v souladu s celkovými úrovněmi vývozních cen skupiny APP. Je třeba rovněž uvést, že za účelem určení, zda je vývoz dumpingový či nikoli, byla použita velká většina vývozních obchodů, tj. obchody, u nichž existovala naprostá shoda s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi. Tvrzení skupiny APP s ohledem na vývozní cenu bylo proto nutno odmítnout, jelikož nemohou zpochybnit zjištění týkající se dumpingu působícího újmu, poněvadž základ pro výpočet je jednoznačně reprezentativní. Toto zjištění nutně zohledňuje skutečnost, že ve srovnatelné zemi neexistuje pro každý vývozní obchod nutně odpovídající běžná hodnota.
(70)
Skupina APP rovněž uvedla, že se výše uvedený vývoz měl použít ve výpočtech dumpingového rozpětí, jelikož orgán provádějící šetření mohl určit podobné druhy výrobků použité pro výpočet běžné hodnoty, přizpůsobit vývozní cenu běžné hodnotě nebo běžnou hodnotu určit početně za účelem srovnání s výše zmíněným vývozem.
(71)
Tato tvrzení musela být odmítnuta, jelikož ve srovnatelné zemi neexistovaly žádné druhy výrobků, které by se dostatečně blížily vyváženým výrobkům, aby bylo možno provést úpravu o rozdíly ve fyzických vlastnostech. Stejně tak nebylo možné určit pro takovéto druhy výrobků běžnou hodnotu početně. Nebylo rovněž možné stanovit podobné druhy výrobků v ostatních obchodech s běžnou hodnotou, ani nebyl k dispozici základ pro provedení úprav či početní určení běžné hodnoty pomocí předpokladů týkajících se prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(72)
Skupina APP požádala o vysvětlení s ohledem na přiměřené ziskové rozpětí použité při početním určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
(73)
V této souvislosti se uvádí, že na základě nového vývoje Komise tento bod revidovala. Připomíná se, že (jak bylo objasněno v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) byla použita přiměřená míra zisku, která byla mnohem nižší, než je cílový zisk pro výrobní odvětví Unie. Komise přezkoumala dostupné údaje a ziskové rozpětí použité pro početní určení vývozní ceny snížila na míru rovnající se vážené průměrné míře, kterou udala řada dovozců dotčeného výrobku v Unii, kteří nejsou ve spojení, tj. 4,5 %.
(74)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, s výše uvedenou změnou se potvrzují 68. až 71. bod odůvodnění.
5.5. Srovnání
(75)
Skupina APP uvedla, že nechápe základ pro výpočet některých úprav s ohledem na běžnou hodnotu (konkrétně druh úprav a jejich dopad na běžnou hodnotu) a vývozní cenu (konkrétně použitou metodiku a výpočty provedené za účelem dosažení několika poměrů).
(76)
Co se týká úpravy běžné hodnoty, jak bylo vysvětleno v 9. a 62. bodě odůvodnění, poskytla Komise skupině APP všechny relevantní údaje, které bylo možno uvést s přihlédnutím k ustanovením základního nařízení týkajícím se důvěrnosti. Komise u spolupracující strany ve srovnatelné zemi ověřila, zda je v zájmu větší transparentnosti možno zveřejnit další informace týkající se úprav. Po získání souhlasu výrobce ve srovnatelné zemi byly po zveřejnění prozatímních zjištění skupině APP skutečně poskytnuty podrobnější informace, které dále rozváděly úpravy běžné hodnoty.
(77)
Co se týká úprav vývozní ceny, podotýká se, že skupina APP obdržela veškeré údaje. Na základě žádosti skupiny APP jí byla po zveřejnění prozatímních zjištění podána vysvětlení, která podrobněji rozváděla úpravy vývozní ceny.
(78)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzují se 72. a 73. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.6. Dumpingové rozpětí
(79)
K dumpingovému rozpětí nebyly předloženy žádné relevantní připomínky. Vzhledem k neexistenci jiných připomínek se potvrzuje 74. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Vzhledem k revidované míře ziskového rozpětí použité k početnímu určení vývozní ceny pro skupinu APP a podle metodiky objasněné v 31. až 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením toto:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR
43,5 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
43,5 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
63 %
(81)
Na základě skutečností uvedených v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR stanoveno za použití konečného dumpingového rozpětí zjištěného u spolupracujících společností s nejvyšší individuální celní sazbou, tj. 63 %. Jelikož nebyly podány žádné jiné připomínky, potvrzuje se 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. VÝROBCI V UNII
(82)
Vláda ČLR uvedla, že jeden z reprezentativních výrobců je údajně ve spojení s jednou čínskou společností, a měl být tudíž vyloučen z definice výrobního odvětví Unie. Šetřením však bylo zjištěno, že výrobky, které vyrábí zmíněná čínská společnost, nejsou dotčeným výrobkem. Tento vztah neměl proto žádný dopad na analýzu újmy ani na zařazení tohoto výrobce v Unii do definice výrobního odvětví Unie.
(83)
Jelikož k výrobě v Unii nebyly podány žádné jiné připomínky, potvrzují se 77. až 79. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. ÚJMA
7.1. Spotřeba v Unii
(84)
Jelikož ke spotřebě v Unii nebyly podány žádné připomínky, potvrzují se 80. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Dovoz do Unie z ČLR
(85)
Jelikož k výši dovozu do Unie z ČLR nebyly podány žádné připomínky, potvrzují se 83. a 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.1. Cenové podbízení
(86)
Aby bylo zajištěno použití jednotného přístupu při výpočtech dumpingu a cenového podbízení a prodeje pod cenou a z důvodů uvedených v 64. až 67. bodě odůvodnění, byl výpočet cenového podbízení revidován s cílem vyloučit vývoz společnosti jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve skupině.
(87)
Na základě pozměněného souboru údajů pro výpočet a rovněž vzhledem k menší opravě výpočtu byla míra cenového podbízení v 87. bodě odůvodnění mírně revidována. V období šetření byly ceny dumpingového dovozu v průměru o 7,6 % nižší než prodejní ceny výrobců v Unii.
7.3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie a reprezentativních výrobců v Unii
7.3.1. Předběžné poznámky
(88)
Jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců (APP) uvedl, že analýza újmy měla být provedena na úrovni náležitě vymezeného výrobního odvětví Unie, jež mělo být omezeno na výrobce v Unii, kteří podpořili podnět a spolupracovali při šetření. Tento výrobce předpokládal, že by se závěry týkající se podstatné újmy změnily, pokud by byly některé ukazatele, například podíl na trhu, stanoveny na úrovni takovéhoto „náležitě vymezeného“ výrobního odvětví Unie. Vláda ČLR uvedla, že při analýze újmy nebyly u žadatelů a celého výrobního odvětví Unie jednotně a zevrubně analyzovány všechny ukazatele újmy.
(89)
Za prvé se podotýká, že tvrzení tohoto výrobce byla (jak se zdá) odvozena z ukazatelů vypočítaných pomocí jiných souborů údajů a informací, než které byly zjištěny při šetření a které jsou uvedeny níže a v prozatímním nařízení. Tyto závěry jsou proto věcně nesprávné, a nejsou tudíž podstatné.
(90)
Za druhé, je zavedenou praxí Komise posoudit pro údaj týkající se újmy způsobené na úrovni celého výrobního odvětví Unie makroekonomické činitele, jak bylo objasněno v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto šetření bylo výrobní odvětví Unie vymezeno na úrovni výrobců v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii (77. bod odůvodnění prozatímního nařízení), bez ohledu na to, zda výrobci podpořili podnět nebo spolupracovali při šetření. Vzhledem k této široké definici se odmítá tvrzení vyvážejícího výrobce, že výrobní odvětví Unie nebylo „náležitě“ vymezeno.
(91)
Mikroekonomické činitele jsou analyzovány na úrovni reprezentativních výrobců v Unii bez ohledu na skutečnost, zda podporují podnět, či nikoli. Na reprezentativní výrobce připadalo 58 % výroby v Unii. Žádný z ostatních výrobců v Unii neuvedl, že závěry Komise týkající se mikroekonomických činitelů jsou nespolehlivé či neopodstatněné. Neexistuje proto důvod pro zpochybnění zjištění založených na informacích, které poskytli pouze reprezentativní výrobci v Unii.
(92)
Byly obdrženy další připomínky týkající se úrovně spolupráce jednoho reprezentativního výrobce v Unii.
(93)
Uvádělo se, že jeden z reprezentativních výrobců v Unii spolupracoval pouze částečně, jelikož byl údajně ve spojení s jiným výrobcem, který při šetření nespolupracoval. Společnosti byly údajně ve spojení v důsledku přechodných dohod uzavřených v době získání obchodního segmentu druhého výrobce, který se týkal bezdřevého natíraného papíru, spolupracujícím výrobcem v Unii. Uvádělo se, že prostřednictvím těchto prozatímních dohod kontroluje spolupracující výrobce v Unii některé z papíren, které zůstaly ve vlastnictví částečně nabytého výrobce. Na podporu tohoto tvrzení poukázal vyvážející výrobce na rozhodnutí Komise (5), které v době akvizice zkoumalo, zda je nutno transakci považovat za získání ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (Nařízení ES o spojování) (6).
(94)
Tímto tvrzením se již zabýval 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Připomíná se, že zmíněné přechodné dohody neprokazují, že by mezi společnostmi existoval vztah překračující běžný obchodní vztah mezi kupujícím a prodávajícím. Cílem podmínek prozatímních dohod je řízení prodeje natíraného papíru během přechodného období a podle těchto podmínek má výrobce v Unii během přechodného období pouze funkce, jež jsou srovnatelné s obchodním zástupcem. V konsolidované účetní závěrce ověřené auditory a ve své odpovědi na dotazník tento výrobce mimoto uvedl příjmy z provizí plynoucí z jeho působení jakožto zástupce dotyčných papíren; výrobce v Unii nevykázal u těchto papíren vlastnictví, a tudíž ani žádné náklady.
(95)
Podle výše uvedeného rozhodnutí Komise se transakce mezi společnostmi pokládala za získání části podniku jiné společnosti výrobcem v Unii, nikoli za převzetí společnosti jako takové. Z rozhodnutí nevyplývá, že by po akvizici měly být společnosti pokládány za jeden subjekt; společnosti zejména nezaložily společný podnik. Podotýká se rovněž, že zeměpisná oblast, která byla zkoumána ve výše uvedeném rozhodnutí, zahrnuje celý Evropský hospodářský prostor, a nikoli Unii. Je třeba rovněž uvést, že v dotyčném rozhodnutí Komise neanalyzovala vztah mezi dotyčnými společnostmi ve smyslu článku 143 prováděcího nařízení k celnímu kodexu Společenství (7).
(96)
V tomto ohledu proto neexistují důvody pro přehodnocení prozatímních závěrů, tj. že obě společnosti nejsou ve spojení ve smyslu článku 143 nařízení (EHS) č. 2454/93 a že dotyčný výrobce v Unii při šetření plně spolupracoval.
(97)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že by každá přidružená společnost výrobců v Unii měla poskytnout zvláštní odpověď na dotazník, jelikož se jedná o samostatné právní subjekty. Vyvážející výrobce poukazoval na diskriminaci, jelikož se požadovalo, aby pro každý subjekt ve skupině podal zvláštní žádost o zacházení jako v tržním hospodářství.
(98)
Podotýká se, že v případě žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství nese důkazní břemeno skupina společností a musí prokázat, že všechny společnosti ve skupině splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož se rozhodnutí, zda by mělo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, či nikoli, týká celé skupiny. V případě dotazníků pro výrobce v Unii je účelem určit, zda v období šetření existovala podstatná újma způsobená (celému) výrobnímu odvětví Unie. Tvrzení týkající se diskriminace nebere v potaz jednoznačný rozdíl mezi cíli šetření týkajícího se újmy a rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(99)
V případě dotyčného výrobce v Unii se v každém případě usuzovalo, že pro smysluplnou odpověď a analýzu aspektů újmy postačuje jedna odpověď na dotazník. Odpověď zejména obsahovala podrobný rozpis informací na úrovni jednotlivých papíren a během inspekcí na místě bylo možno ověřit veškeré potřebné údaje týkající se všech výrobců/prodejců obdobného výrobku, kteří jsou ve spojení.
(100)
V následně poskytnutých informacích vyvážející výrobce také uvedl, že táž společnost plně nespolupracovala, jelikož vyplnila svůj formulář jménem neexistujícího subjektu, a že auditované účetnictví společnosti neodpovídá údajům poskytnutým v její odpovědi na dotazník. Závěry uvedené v předchozím bodě odůvodnění jsou relevantní i v tomto ohledu.
(101)
Závěry uvedené v 88. až 91. bodě odůvodnění se proto nemění.
7.3.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
(102)
Vláda ČLR uvedla, že makroekonomické údaje použité při analýze nejsou úplné a přesné, nemohou být proto použity jako jednoznačné důkazy o podstatné újmě.
(103)
Při inspekci na místě u žadatele bylo potvrzeno, že údaje použité ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly shromážděny přímo od výrobců v Unii, na něž připadá přibližně 98 % celkové výroby v Unii, a jsou dostatečně podrobné, aby bylo možno získat informace o dotčeném výrobku. Použité předpoklady nebo odhady byly provedeny na přiměřeném a opodstatněném základě; například kotouče určené k rozřezání nebyly vzaty v úvahu z důvodu jejich jasně nevýznamných objemů, což je patrné z jejich podílu na celkovém objemu prodeje reprezentativních výrobců v Unii. Toto tvrzení bylo proto třeba odmítnout.
(104)
Vyvážející výrobce tvrdil, že by podíl výrobců v Unii na trhu měl zahrnovat rovněž dovoz ze Švýcarska, jelikož ten pochází z papírny, kterou vlastní jeden z reprezentativních výrobců v Unii.
(105)
Zeměpisná působnost antidumpingových šetření se týká Evropské unie. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(106)
Uvádělo se rovněž, že se podíl žadatele na trhu v posuzovaném období pozoruhodně zvýšil.
(107)
Podíl na trhu je makroekonomickým ukazatelem, který je analyzován na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a nikoli na úrovni žadatelů. Kromě toho je tvrzení týkající se podílu žadatelů na trhu věcně nesprávné.
(108)
Jelikož v této souvislosti nebyly podány žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 92. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3.3. Údaje týkající se reprezentativních výrobců v Unii (mikroekonomické ukazatele)
(109)
Vyvážející výrobce uvedl, že analýza újmy je chybná kvůli skutečnosti, že do analýzy mikroekonomických ukazatelů pro roky 2006-2008 nebyly zahrnuty informace o papírnách, které získal výrobce v Unii uvedený v 89. bodě odůvodnění.
(110)
Podle tvrzení předložených vyvážejícím výrobcem byly mikroekonomické ukazatele upraveny tak, aby představovaly zcela srovnatelnou tendenci v průběhu let s vyloučením informací o získaných papírnách pro všechny posuzované roky.
(111)
Na základě pozměněného rozsahu údajů použitých při analýze hospodářské situace reprezentativních výrobců v Unii, jak bylo objasněno v předchozím bodě odůvodnění, jsou mikroekonomické ukazatele s konečnou platností stanoveny takto:
7.3.3.1. Průměrné jednotkové ceny reprezentativních výrobců v Unii
(112)
Navzdory mírně pozměněným údajům se potvrzují základní tendence a zjištění uvedená v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se závěrem, že ceny bezdřevého natíraného papíru byly v průběhu let stálé.
Tabulka 5
Ceny výrobců v Unii
Ceny výrobců v Unii
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
692
717
691
699
Index
100
104
100
101
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
7.3.3.2. Stav zásob
(113)
Zásoby v období šetření představovaly asi 10 % objemu výroby. Stav zásob reprezentativních výrobců v Unii se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, a to zejména mezi léty 2006 a 2007 a později mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Toto zvyšování se pozoruhodně časově shodovalo s prudkým nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 6
Stav zásob
Stav zásob
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Zásoby (v tunách)
278 265
298 547
296 387
306 588
Index
100
107
107
110
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
7.3.3.3. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
Zaměstnanost
Zaměstnanost
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Index
100
97
93
80
Mzdové náklady (EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 485
Index
100
102
105
108
Produktivita (v jednotkách/FTE)
453
478
486
484
Index
100
106
107
107
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(114)
V důsledku uzavření některých papíren a konsolidace reprezentativních výrobců v Unii se během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížil, a to o 20 % (téměř 1 600 pracovních míst). Nárůstu efektivity bylo dosaženo zvýšením a udržením vysokého výkonu na jednoho zaměstnance, dokonce i v době značného propouštění. Mzdové náklady trvale rostly, přičemž se za posuzované období zvýšily celkem o 8 %.
(115)
Potvrzují se proto závěry uvedené v 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení s mírně pozměněnými údaji.
7.3.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
Tabulka 8
Ziskovost
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Ziskovost
-1,08 %
-0,20 %
-2,49 %
2,88 %
Změna (100=2006)
+0,88 %
-1,41 %
+3,95 %
Peněžní tok (v tisících EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Index
100
81
66
129
Investice (v tisících EUR)
151 900
151 027
127 845
87 875
Index
100
99
84
58
Návratnost investic
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Změna (100=2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(116)
Míra ziskovosti v posuzovaném období byla upravena, aby přesněji zohledňovala úroveň ziskovosti. Touto změnou však není dotčena základní tendence týkající se ziskovosti. Reprezentativní výrobci v Unii utrpěli v letech 2006 až 2008 ztráty a finanční situace se začala zlepšovat teprve v roce 2009, kdy světová cena buničiny, která je hlavní surovinou, výrazně klesla v důsledku hospodářského útlumu. Snížení cen buničiny (-19 %) bylo považováno za mimořádně velký pokles, který přímo přispěl k zlepšení finanční situace v období šetření. Je nutno zmínit, že od období šetření se ceny buničiny vrátily na úrovně před obdobím šetření.
(117)
S výhradou mírně pozměněných údajů se potvrzují zjištění týkající se peněžního toku, investic a návratnosti investic, která byla uvedena v 104. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(118)
Vyvážející výrobce uvedl, že by se zlepšení ziskovosti nemělo považovat za omezený případ vycházející z mimořádného poklesu nákladů na surovinu, jak bylo objasněno v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Pokles nákladů přinesl prospěch všem místním i čínským výrobcům, nejen žadatelům. Obrat v ziskovosti nebyl proto založen výhradně na snížení nákladů, nýbrž byl spíše výsledkem změny cenové politiky žadatelů.
(119)
Vyvážejí výrobce dále uvedl, že ziskovost je ovlivňována spíše cenami bezdřevého natíraného papíru než cenou buničiny. Bylo však zjištěno, že zatímco ceny buničiny v roce 2009 prudce poklesly, ceny bezdřevého natíraného papíru zůstaly stabilní a v důsledku toho vzrostl zisk. Vzhledem ke stabilním cenám proto v tomto konkrétním období nelze vyvozovat vzájemný vztah mezi cenami a ziskovostí.
(120)
Míra ziskovosti je ukazatelem, který je analyzován na úrovni reprezentativních výrobců v Unii, nikoli na úrovni žadatele, jak naznačovala dotyčná strana. Analýza shromážděných informací prokázala přímou souvislost mezi mimořádným poklesem cen buničiny, která je hlavní surovinou, a vyšší ziskovostí; přičemž při zlepšení ziskovosti skutečně hrály roli stálé ceny hotových výrobků. Ačkoliv to pravděpodobně platilo i pro ostatní výrobce na trhu, nemění to závěr, že toto dočasné zlepšení ziskovosti je způsobeno mimořádným poklesem cen suroviny v období šetření.
7.3.3.5. Schopnost získávat kapitál
(121)
Potvrzují se zjištění týkající se schopnosti reprezentativních výrobců získávat kapitál, jak bylo uvedeno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.4. Závěr o újmě
(122)
Jeden vyvážející výrobce a vláda ČLR uvedli, že neexistují jednoznačné důkazy, že žádající výrobci v Unii utrpěli podstatnou újmu. Naopak, žadatelé vykázali v období šetření celkově stabilní hospodářské výsledky a vyšší ziskovost.
(123)
Za prvé, stav výrobního odvětví Unie je analyzován na úrovni reprezentativních výrobců v Unii, a nikoli na úrovni žadatelů, jak naznačovaly zmíněné strany.
(124)
Za druhé, jak již bylo uvedeno v 85. a 102. bodě odůvodnění, zdá se, že závěry těchto stran byly odvozeny z ukazatelů vypočítaných podle jiných souborů údajů a informací, než které byly zjištěny během šetření a představeny výše a v prozatímním nařízení. Tyto závěry jsou proto věcně nesprávné. Analýza stran nebyla mimoto konzistentní s ohledem na použití dvou různých souborů údajů pro makroekonomické a mikroekonomické ukazatele.
(125)
Dále bylo uvedeno, že zlepšení ziskovosti je nutno považovat rovněž za výsledek restrukturalizačního úsilí výrobního odvětví, včetně snížení výroby a zaměstnanosti a zvýšení produktivity. V tomto případě nelze posledně uvedené faktory pokládat za jediné ukazatele újmy, nýbrž všechny ukazatele újmy je nutno posoudit společně.
(126)
V čl. 3 odst. 5 základního nařízení je uveden výčet hospodářských činitelů a ukazatelů, jež je nutno vyhodnotit při zkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie. V čl. 3 odst. 5 se výslovně uvádí, že výčet těchto činitelů není vyčerpávající a žádné z uvedených kritérií nemusí být rozhodující. Ačkoliv je nutno ukazatele posoudit jednotlivě, závěry by měly být vyvozeny pomocí analýzy všech činitelů.
(127)
Výše uvedená tvrzení vyážejícího výrobce a vlády ČLR celkově neovlivňují závěr, jehož bylo dosaženo v prozatímní fázi, a který se proto potvrzuje, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(128)
Strany se opakovaně vyjádřily rovněž k hrozbě možné další podstatné újmy s ohledem na obrovský nárůst kapacity čínských výrobců podporovaný politikou a subvencemi státu. Šetření se zabývalo existencí podstatné újmy, a nikoli hrozbou další podstatné újmy. Tyto připomínky nemohly proto ovlivnit zjištění a je nutno je odmítnout.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená v 107. až 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
Komise obdržela řadu připomínek k prozatímním zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou.
8.1. Účinek dumpingového dovozu
(131)
Řada stran zpochybnila prozatímní zjištění týkající se účinku dumpingového dovozu. Hlavním předloženým tvrzením bylo to, že čínský dovoz neměl z hlediska objemu a cen významný dopad. Uvádělo se, že nedošlo k prudkému nárůstu čínského dovozu, nýbrž že se tento v průběhu let zvyšoval postupně, a jeho dopad byl proto poměrně omezený a pro účely zjištění újmy by se neměl zveličovat. Dále se uvádělo, že čínské ceny byly sice nižší než ceny výrobců v Unii, neměly však dopad na relativně stálé ceny výrobního odvětví Unie. Jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce zpochybnil zjištění Komise, že čínské ceny zapříčinily stlačení cen. Poukázal na skutečnost, že v roce 2009, kdy se čínské ceny dále snížily, zaznamenaly ceny výrobního odvětví Unie nejen růst, nýbrž ve skutečnosti umožnily výrobnímu odvětví Unie dosáhnout zisku.
(132)
Vývoj čínského dovozu byl podrobně analyzován v 84. a 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Bylo zjištěno, že se dovoz v posuzovaném období téměř ztrojnásobil, zejména od roku 2006 do roku 2007 (+118 %) a od roku 2008 do období šetření (+81 %). Nárůst objemu proto nelze pokládat za nevýznamný.
(133)
Pokud jde o ceny, ceny čínského dovozu byly o 7,6 % nižší než ceny reprezentativních výrobců v Unii, což se pokládalo za významné na trhu, na němž je transparentnost cen vysoká. Jak bylo popsáno v 112. bodě odůvodnění, ceny reprezentativních výrobců v Unii byly v posuzovaném období stálé s výjimkou mimořádného zvýšení v roce 2007, což je rok, v němž čínský vývoz nerostl. V roce 2009 se výrobcům v Unii podařilo udržet ceny stabilní za cenu dalšího úbytku podílu na trhu a ztráty ziskovosti způsobené spolupůsobením těchto stálých cen a snižujících se nákladů na surovinu.
(134)
Čínský vyvážející výrobce uvedl, že dovoz bezdřevého natíraného papíru z Číny nemá dopad na ceny v odvětví v Unii, jelikož není srovnatelný s bezdřevým natíraným papírem vyráběným a prodávaným reprezentativními výrobci v Unii, protože při určení cenového podbízení a úrovně ceny, která nepůsobí újmu, bylo porovnáno pouze 10 % prodeje reprezentativních výrobců v Unii. Poznamenává se, že se tato určení provádějí na základě zcela srovnatelných výrobků, které se přímo shodují ve všech vlastnostech, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání. Bezdřevý natíraný papír vyráběný čínskými výrobci a výrobci v Unii jsou však obecně srovnatelné výrobky, jak uvádí 42. bod odůvodnění, a proto spolu přímo soutěží na trhu Unie.
(135)
Dále bylo namítáno, že zjištění, že trh s bezdřevým natíraným papírem je komoditním trhem, který se vyznačuje vysokým stupněm transparentnosti, je nesprávné, jelikož výrobci v Unii prodávají přibližně polovinu svých výrobků přímo koncovým uživatelům. V rozporu s tímto tvrzením prodávali reprezentativní výrobci v Unii většinu svých výrobků prostřednictvím obchodníků přímo nebo nepřímo (jednalo se o takzvaný indentní prodej, při němž jsou výrobky zasílány přímo zákazníkovi, avšak objednávání a fakturace probíhají prostřednictvím obchodníků). Obchodníci sehrávají klíčovou úlohu jak při zásobování výrobky, tak při zajišťování cenové transparentnosti na trhu.
(136)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená v 113. až 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8.2. Vliv dalších činitelů
8.2.1. Vývoj spotřeby na trhu Unie a hospodářská krize
(137)
Jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce a vláda ČLR uvedli, že snížení výroby v Unii bylo důsledkem světové finanční krize a prudkého poklesu spotřeby na trhu Unie, jak dokládají negativní tendence zaznamenané u výrobců v Unii s ohledem na prodej na domácím trhu, využití kapacity, zaměstnanost a stav zásob, a neměly by být přičteny čínskému dovozu.
(138)
K doložení svého tvrzení citovala vláda ČLR prohlášení týkající se konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, které v červnu 2009 zveřejnil papírenský a celulózový průmysl (dále jen „prohlášení“). Tento dokument se vztahuje na celý papírenský a celulózový průmysl a je určen pro účely obecné politiky. Na základě informací uvedených v tomto dokumentu nelze vyvodit zvláštní závěry pro výrobu a prodej dotčeného výrobku. Nelze proto dospět k závěru, zda se tvrzení nebo zjištění uvedená v prohlášení skutečně vztahují jednoznačně na dotčený výrobek. Jelikož při šetření nebyla zjištěna významná souvislost mezi finanční krizí a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, bylo nutno toto tvrzení odmítnout.
8.2.2. Ceny surovin
(139)
Nebyla předložena žádná nová tvrzení, jež by vedla k přehodnocení závěrů uvedených v 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v 113. bodě odůvodnění tohoto nařízení.
8.2.3. Vývozní výkonnost reprezentativních výrobců v Unii
(140)
Revize mikroekonomického ukazatele vysvětlená ve 110. bodě odůvodnění měla dopad na analýzu vývozní výkonnosti reprezentativních výrobců v Unii do té míry, že snížení jejich prodeje na vývoz v posuzovaném období činilo 16 %. Prodej na vývoz těchto společností stranám, které nejsou ve spojení, představoval 26 % jejich celkového prodeje.
(141)
Na rozdíl od tvrzení jednoho vyvážejícího výrobce se prozatímní nařízení v 123. a 124. bodě odůvodnění zabývalo vývojem vývozu dotčeného výrobku reprezentativními výrobci v Unii. Výše uvedená revize neovlivňuje tyto závěry učiněné v prozatímní fázi.
(142)
Předložené tvrzení a důkazy o vlivu vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie tedy nevedly ke změně závěrů učiněných v prozatímní fázi.
8.2.4. Dovoz z jiných třetích zemí
(143)
Předloženými tvrzeními o účinku dovozu z jiných třetích zemí se již zabývaly 125. až 127. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
8.2.5. Strukturální nadbytek kapacity
(144)
Uvádělo se, že újmu, která byla způsobena výrobcům v Unii, způsobil strukturální nadbytek kapacity. Tento činitel byl již analyzován v 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(145)
Hlavním argumentem předloženým v této souvislosti bylo to, že restrukturalizační úsilí výrobního odvětví Unie bylo v roce 2009 završeno konsolidací dvou velkých výrobců, která vedla k okamžitému zlepšení situace výrobního odvětví Unie. Jak bylo popsáno v 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, probíhala restrukturalizace od roku 2000 až do období šetření. Kladný dopad zmíněné konsolidace se měl odrazit v lepším využití kapacity a přinejmenším ve stálém objemu prodeje, oba tyto ukazatele se však v období šetření zhoršily. Na druhou stranu bylo zjištěno, že lepší ziskovost výrobního odvětví Unie v období šetření způsobil především a přímo mimořádný jednorázový pokles cen buničiny. Zůstávají proto zachovány závěry uvedené v 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že restrukturalizační úsilí výrobního odvětví bylo narušeno dumpingovým dovozem.
8.3. Závěr o příčinné souvislosti
(146)
Na základě výše uvedených skutečností jsou zachována prozatímní zjištění uvedená v 129. až 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Potvrzují se rovněž prozatímní zjištění týkající se vlivu ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie: tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
9. ZÁJEM UNIE
9.1. Výrobní odvětví Unie
(147)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky nebo informace ohledně zájmu výrobců v Unii a dovozců a obchodníků. Potvrzují se proto prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto skupin uvedená v 134. až 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2. Dovozci a obchodníci
(148)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace o zájmu dovozců a obchodníků. Potvrzují se proto prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto skupin uvedená v 139. až 143. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
9.3. Uživatelé
(149)
Po zveřejnění prozatímních opatření se přihlásily další tři tiskárny a sdružení evropských tiskáren a vydavatelů. Tito tvrdili, že opatření budou mít nepříznivý dopad na navazující odvětví, jelikož by růst cen mohl vést k přemístění tiskařského průmyslu, což by mělo za následek vyšší dovoz navazujících tiskovin. Toto tvrzení bylo doloženo skutečností, že se dovoz tiskovin z ČLR v posledních letech rychle zvyšoval a v rámci evropské spotřeby všech tiskovin zjevně zaujímal značný podíl na trhu.
(150)
Uvádělo se rovněž, že by opatření mohla způsobit nedostatek dodávek na trhu a delší dodací lhůty pro uživatele.
(151)
Většina těchto tvrzení se netýkala konkrétních společností a podobala se tvrzením, která již byla předložena v prozatímní fázi šetření a jimiž se zabývaly 146. a 150. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Připomíná se, že spolupráce tiskáren byla omezená a z omezených kvantitativních údajů, které byly obdrženy, byl vyvozen závěr, že vzhledem k úrovni ziskovosti a podílu bezdřevého natíraného papíru na jejich nákladech jsou tiskárny skutečně citlivé na růst cen. Většina tiskáren však v období šetření čínský papír nenakupovala nebo byl tento přímý nákup jen velmi omezený a množství čínského papíru je celkově nízké, přímý dopad cla by byl proto zanedbatelný. Většina tiskáren rovněž uváděla, že vzhledem k nutnosti krátkých dodacích lhůt zůstal podíl dodávek přímo ze třetích zemí omezený.
(152)
Pokud jde o tvrzení týkající se navazujících tiskovin z ČLR, je třeba uvést, že statistiky dovozu tiskovin zahrnují širokou škálu výrobků, k nimž patří hotové tiskoviny, které nejsou vytištěny na bezdřevém natíraném papíru. Na základě dostupných informací nebylo možno posoudit, jaká část výrobků dovážených z ČLR je vytištěna na dotčeném výrobku a jaká část je vytištěna na jiných druzích papíru. Z poskytnutých informací je však známo, že tiskoviny pocházející z ČLR většinou zahrnují některé zvláštní kategorie knih, knih pro děti, kalendářů, obalů a pohlednic. Výrobky, které jsou „časově citlivější“, jako jsou týdenní/měsíční časopisy a jiné noviny, jsou vzhledem k době potřebné pro přepravu k dovozu z ČLR méně náchylné. Ačkoliv tisk některých tištěných výrobků může být náchylnější k přemístění, na druhou stranu existují druhy výrobků, u nichž jsou zásadní blízkost a služby, a proto nejsou ovlivněny zahraniční hospodářskou soutěží. Přestože je papír pro odvětví tisku důležitým prvkem nákladů, je toto odvětví navíc rovněž náročné na práci, a proto mohou být náklady práce významnější hnací silou vývoje, pokud jde o přemístění. Nelze tedy vyloučit, že se zvýší dovoz tištěných výrobků, které jsou vytištěny na bezdřevém natíraném papíru, avšak s žádnou přesností nelze odhadnout úroveň nárůstu a míru ovlivnění konkurenceschopnosti výrobců v oblasti tisku, a tedy přímý dopad případného zvýšení cen na navazující odvětví tisku v Unii.
(153)
Z předložených informací je rovněž známo, že tiskařský průmysl trpí strukturálním nadbytkem kapacity, který vede k pokračující restrukturalizaci tohoto výrobního odvětví. Jednou z hnacích sil restrukturalizace byla rovněž konsolidace výrobců papíru v hodnotovém řetězci. Mělo se za to, že problémy tiskařského průmyslu se zvýšením cen působí spíše strukturální nadbytek kapacit v samotném tiskařském průmyslu.
(154)
Zúčastněné strany, které poukazovaly na možný nedostatek dodávek, tento možný dodatek nevyčíslily, ani neposkytly příslušný odhad. V každém případě se tato tvrzení nezdají být doložena mírou využití kapacity výrobců v Unii, která v období šetření činila 83 %, což znamená volnou kapacitu přibližně jeden milion tun. Na základě těchto skutečností není pravděpodobné, že dojde k nedostatku dodávek.
9.4. Závěr týkající se zájmu Unie
(155)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR.
10. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1. Úroveň pro odstranění újmy
(156)
Jedna skupina čínských vyvážejících výrobců si vyžádala další informace o metodě použité při výpočtu cílového zisku ve výši 8 %, který byl použit pro výpočet ceny nepůsobící újmu. Skupina odkázala na podnět, v němž byl navrhovaný cílový zisk nižší.
(157)
Žadatel na druhou stranu požadoval, aby byl cílový zisk stanoven na úrovni minimálně 10 %, přičemž vycházel z očekávaného ziskového rozpětí, které ve své metodice klasifikace používají nezávislé ratingové agentury, a ze ziskovosti, jíž dosáhl výrobce činný v jiném segmentu výroby papíru, který není ovlivněn čínským dovozem.
(158)
Je nutno objasnit, že cílový zisk navrhovaný v podnětu byl posouzen na základě odpovědí na dotazník a inspekcí na místě u reprezentativních výrobců v Unii. Konkrétně byly zvažovány náklady investic do strojního zařízení. Bylo zjištěno, že cílový zisk stanovený na posledně uvedeném základě odráží nutnost vysokých počátečních investic a riziko spojené s tímto kapitálově náročným výrobním odvětvím v případě neexistence dumpingového nebo subvencovaného dovozu. Proto je cílový zisk 8 % považován za úroveň, které by mohlo odvětví dosáhnout, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Jak bylo uvedeno v 86. bodě odůvodnění, byl v zájmu zajištění jednotného přístupu při výpočtu dumpingu a cenového podbízení a prodeje pod cenou a z důvodů uvedených v 68. až 71. bodě odůvodnění výpočet úrovně pro odstranění újmy revidován s cílem vyloučit vývoz společnosti spolupracujících čínských vyvážejících výrobců ve skupině.
(159)
Ve všech ostatních ohledech se potvrzují 153. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
10.2. Konečná opatření
(160)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(161)
Podotýká se, že souběžně s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR probíhalo antisubvenční řízení. Jelikož podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) nesmí být na žádný výrobek současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence, pokládalo se za nezbytné určit, zda a do jaké míry částka subvencí a dumpingové rozpětí vyplývají ze stejné situace.
(162)
Pokud jde o subvenční programy, které představovaly vývozní subvence ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního antisubvenčního nařízení, je konečné antidumpingové rozpětí zjištěné u dvou čínských vyvážejících výrobců způsobeno částečně (tj. 0,05 %) existencí napadnutelných vývozních subvencí. U ostatních subvenčních programů se vzhledem k použití pravidla nižšího cla v tomto případě a zjištěné výši subvence v souběžném antisubvenčním řízení nepovažovalo za nutné dále zkoumat, zda a do jaké míry jsou stejné subvence vyrovnány dvakrát, je-li na stejný dovážený výrobek uloženo současně antidumpingové i vyrovnávací clo.
(163)
Co se týká konečné celostátní úrovně dumpingu a subvence, připomíná se, že tato úroveň byla zjištěna pomocí konečného dumpingového rozpětí a konečného rozpětí subvence zjištěného u spolupracujících čínkých vyvážejících výrobců s nejvyšší individuální celní sazbou, tj. 63 % v případě konečného dumpingového rozpětí a 16 % v případě konečného rozpětí subvence.
(164)
Připomíná se, že pro antidumpingové i antisubvenční šetření platí stejná úroveň pro odstranění újmy. V této souvislosti se uvádí, že úroveň pro odstranění újmy je nižší než konečná dumpingová rozpětí, avšak vyšší než konečná rozpětí subvence. Považovalo se za vhodné uložit konečné vyrovnávací clo na úrovni zjištěných konečných rozpětí subvence a poté uložit konečné antidumpingové clo do příslušné úrovně pro odstranění újmy.
(165)
Na základě výše uvedených skutečností a s přihlédnutím k zjištěním uvedeným v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 452/2011 ze dne 6. května 2011 o uložení konečného vyrovnávacího cla a o konečném výběru prozatímního cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (9) a s ohledem čl. 14 odst. 1 poslední větu základního nařízení, podle níž clo nebude uloženo do míry nezbytné ke splnění pravidla stanoveného v uvedené větě, je sazba konečného antidumpingového cla pro ČLR a sazba cel, která budou uložena, následující:
Společnost
Celkové rozpětí subvence
Z toho vývozní subvence
Dumpinové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazba konečného vyrovná-vacího cla
Sazba konečného antidumpingového cla
Sazba konečného antidumpingového cla, které má být uloženo
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
12 %
0,05 %
43,5 %
20 %
12 %
20 %
8 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
4 %
0 %
63 %
39,1 %
4 %
39,1 %
35,1 %
Všechny ostatní společnosti
12 %
0,05 %
63 %
39,1 %
12 %
39,1 %
27,1 %
11. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(166)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se s přihlédnutím ke skutečnosti, že v souběžném antisubvenčním řízení nebyla uložena žádná prozatímní opatření, považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu prozatímních uložených cel.
(167)
Jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedl, že konečný výběr prozatímního cla v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1042/2010 by byl v rozporu s čl. 10 odst. 3 druhou větou základního nařízení. Jak je však vysvětleno v tomto nařízení, a zejména v jeho čl. 1 odst. 2, konečné clo uložené tímto nařízením je ve skutečnosti vyšší než uložené prozatímní clo. Za těchto okolností by prozatímní clo v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1042/2010 mělo být s konečnou platností vybráno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), v současnosti kódů KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90 (kódy TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 a 4810999020), pocházející z Čínské lidové republiky.
Konečné antidumpingové clo se nevztahuje na kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Konečné antidumpingové clo se nevztahuje rovněž na vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenku.
2. Sazba konečného antidumpingového cla je tato:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
20 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
39,1 %
Všechny ostatní společnosti
39,1 %
3. Pokud jde o antidumpingové clo stanovené v čl. 1 odst. 2, 12 % se nevybere u společností Gold East Paper (Jiangsu) Co. a Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., 4 % u společností Shangdong Chenming Paper Holdings Limited a Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd a 12 % u všech ostatních společností, pokud je odpovídající částka vybrána podle nařízení (EU) č. 452/2011.
4. S ohledem na čl. 1 odst. 2 a 3 je sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
8 %
B001
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
35,1 %
B013
Všechny ostatní společnosti
27,1 %
B999
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1042/2010 se s konečnou platností vybírají v sazbě stanovené v článku 1 uvedeného nařízení.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2011.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 451/2011
z dne 6. maja 2011
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 9 in člena 14(1) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
1. ZAČASNI UKREPI
(1)
Komisija je z Uredbo (EU) št. 1042/2010 (2) („začasna uredba“) uvedla začasne protidampinške dajatve („začasni ukrepi“) na uvoz premazanega finega papirja („PFP“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 4. januarja 2010 vložilo Združenje evropskih proizvajalcev finega papirja (CEPIFINE) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje premazanega finega papirja Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu tega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.
2. NADALJNJI POSTOPEK
(3)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.
(4)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve.
(5)
Ena skupina sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov („proizvajalec izvoznik“) je trdila, da bi morala biti zaslišana pred uvedbo začasnih ukrepov, ker je začasna uredba po mnenju navedene skupine posamezni ukrep v smislu člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (3) („Listina“).
(6)
V zvezi z navedeno trditvijo je treba poudariti naslednje točke. Osnovna uredba natančno opisuje pravice strani v okviru protidampinških postopkov in v zvezi s tem člen 7 določa stopnje postopka za uvedbo začasnih ukrepov. Člen 7 osnovne uredbe med drugim določa, da se morebitni začasni ukrepi lahko uvedejo v devetih mesecih od začetka postopka. V sedanjem postopku je Komisija izvedla preiskavo v skladu z določbami člena 6 osnovne uredbe in uvedla začasne ukrepe v skladu z določbami člena 7 osnovne uredbe, pri čemer so bile zaslišane vse zainteresirane strani, ki so to želele, in so imele ustrezne priložnosti za predložitev informacij in pripomb. Čeprav načelo pravice do zaslišanja zahteva, da so izvozniki obveščeni o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava uvesti začasne dajatve, v skladu s sodno prakso Sodišča kršitev navedene pravice sama po sebi ne more zmanjšati učinkovitosti uredbe, ki uvaja dokončne dajatve, kadar je bila med postopkom za sprejetje slednje uredbe odpravljena napaka, ki zmanjšuje učinkovitost postopka za sprejetje ustrezne uredbe, ki uvaja začasne dajatve (4). V sedanjem primeru je Komisija izpolnila svojo obveznost razkritja v skladu z osnovno uredbo, pravica do pravičnega zaslišanja proizvajalca izvoznika pa se je spoštovala med postopkom sprejemanja sedanje uredbe.
(7)
Na začasno naravo ukrepov, sprejetih v skladu s členom 7 osnovne uredbe, med drugim kažeta obdobje največ šestih mesecev, za katero se ukrepi lahko uvedejo, ter dejstvo, da je vsaka začasna dajatev zavarovana samo z jamstvom. Komisija ni poleg tega nikoli nobeni strani preprečila predložitve zahtev po več zaslišanjih pred 9-mesečnim rokom, ki je predpisan z zakonom za uvedbo začasnih ukrepov, če so menili, da bi morali biti zaslišani v navedeni fazi.
(8)
Proizvajalec izvoznik je zaprosila za dostop do podatkov edine družbe iz Združenih držav Amerike (ZDA), ki je zagotovila informacije v skladu z določbami člena 2(7)(a) in katere podatki so bili uporabljeni za določitev normalne vrednosti. Ta stran je trdila, da se ji je sicer preprečil dostop do dokazov, na podlagi katerih so bili uvedeni začasni ukrepi, ter da je oboje kršilo pravice strani do obrambe in je bilo v nasprotju z načelom dobrega upravljanja. Ista stran je trdila, da bi razkritje zaupnih podatkov, ki se nanašajo na posamezne strani, lahko bilo na voljo zakonitim zastopnikom skupine sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Zakoniti zastopniki bi prevzeli odgovornost za zagotovitev zaupnosti poslovnih skrivnosti družb. Trditev je bila podprta s sklicevanjem na sistema v ZDA in Kanadi ter na sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi G. J. Dokter in drugi proti Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit.
(9)
Te zahteve je bilo treba zavrniti. Zahteva proizvajalca izvoznika se je nanašala na dostop do zaupnih podatkov o cenah, ki jih je zagotovila navedena družba iz ZDA. Komisija ni mogla odobriti dostopa do tako podrobnih zaupnih poslovnih informacij. Odobritev dostopa do takih podatkov bi bila v nasprotju s pravom Unije, zlasti členom 19 osnovne uredbe, ker bi pomenila nepooblaščeno razkritje omejenih in občutljivih poslovnih podatkov družbe iz ZDA. V zvezi s predlagano metodologijo o razkritju poslovnih skrivnosti družb zakonitim predstavnikom drugih zainteresiranih strani osnovna uredba v nasprotju s sistemoma v ZDA in Kanadi ne določa nobenega takega postopka. Zato je očitno zunaj uveljavljenega pravnega okvira EU za protidampinške postopke. V vsakem primeru navedena zadeva Sodišča ne podpira nobene trditve za dostop do zaupnih informacij. Sodba se nanaša tudi na nekatere omejitve, ki so neločljivo povezane z načelom pravice do obrambe.
(10)
Proizvajalec izvoznik je tudi zaprosil za dostop do dokazov v zvezi z: zvitki za uporabo pri rotacijskem tiskanju, ki so jih proizvedli proizvajalci Unije, podrobnimi informacijami o pravnem statusu enega reprezentativnega proizvajalca Unije, dejavnostmi in finančnimi podatki izbranih obratov, podrobnimi podatki o proizvodnih stroških industrije Unije ter kontrolnih številkah izdelkov reprezentativnih proizvajalcev Unije. Nekatere od zahtevanih informacij so bile zunaj obsega preiskave, ker so se nanašale na izdelke, ki jih preiskava ne zadeva, ali na dejavnost proizvajalcev Unije, ki ne vključuje proizvodnje PFP. V zvezi z drugimi zahtevanimi informacijami Komisija ni mogla odobriti dostopa do njih, ker bi v skladu s členom 19 osnovne uredbe to pomenilo nepooblaščeno razkritje zaupnih poslovnih skrivnosti.
(11)
Proizvajalec izvoznik je zaprosil tudi za razkritje imen družb, ki so nasprotovale preiskavi in niso zaprosile za zaupno obravnavo. Tako razkritje bi razkrilo identiteto in položaj proizvajalcev, ki so zaprosili za zaupnost, zato ni bilo mogoče razkriti teh informacij.
(12)
Začasno razkritje je bilo kar se da podrobno, ne da bi se pri tem razkrile zaupne informacije, zaradi česar to razkritje ni kršilo temeljnih pravic proizvajalcev izvoznikov, njihovih pravic do obrambe ali načela dobrega upravljanja.
(13)
Analizi škode, opravljeni v sedanji protidampinški in vzporedni protisubvencijski preiskavi, sta identični, saj so opredelitev industrije Unije, reprezentativni proizvajalci Unije in obdobje preiskave pri obeh preiskavah isti. Zato so bile pripombe glede vidikov škode, ki so se predložile k enemu od teh postopkov, upoštevane pri obeh postopkih.
2.1. Obdobje preiskave
(14)
Opozoriti je treba, da je preiskava dampinga in škode, kakor je določeno v uvodni izjavi (13) začasne uredbe, zajemala obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP („obravnavano obdobje“).
3. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
3.1. Zadevni izdelek
(15)
Po uvedbi začasnih ukrepov sta proizvajalec izvoznik in pritožnik predložila nadaljnje pripombe glede opredelitve izdelka. Nekatere od teh pripomb so bile ponovljene pripombe, ki so se že obravnavale v začasni uredbi.
(16)
Proizvajalec izvoznik je ponovno trdil, da ni znatne razlike med osnovnimi lastnostmi PFP v ploščah in zvitkih, primernih za uporabo v tiskarskih strojih za formatni tisk (zadevni izdelek), ter v zvitkih, primernih za uporabo na strojih za rotacijski tisk, ter da zato PFP za rotacijsko tiskanje ne bi smelo biti izključeno iz obsega izdelka. Stran je tudi trdila, da ugotovitev Komisije, in sicer da ti izdelki niso zamenljivi, ni bila podprta.
(17)
Opozoriti je treba, da je preiskava ugotovila, da PFP, ki se uporablja pri rotacijskem tiskanju, in PFP, ki se uporablja pri formatnem tiskanju, predstavljata ločeni skupini izdelkov, ki nista zamenljivi, kot je opisano v uvodnih izjavah (18) in (20) začasne uredbe. Proizvajalec izvoznik je tudi sam priznal, da ti izdelki niso popolnoma zamenljivi.
(18)
Opozoriti je treba tudi, da med zadevnim obdobjem iz LRK niso bili uvoženi nobeni zvitki za uporabo na strojih za rotacijski tisk. Prav tako ni verjetno, da se bodo ti izdelki uvažali v prihodnosti, ker pridobivanje teh izdelkov s tako velike razdalje ni ekonomsko izvedljivo zaradi razlogov iz uvodne izjave (20) začasne uredbe.
(19)
Proizvajalec izvoznik je nadalje trdil, da merilo, opredeljeno v uvodni izjavi (16) začasne uredbe, tj. tehnična lastnost odpornosti proti trganju, ni bilo primerno za ločevanje med PFP, primernim za uporabo pri rotacijskem tiskanju, ter PFP za uporabo pri formatnem tiskanju. Trdila je tudi, da je bila izključitev zvitkov za rotacijsko tiskanje samovoljna ter da zvitki za rotacijsko tiskanje, ki jih proizvajajo proizvajalci Unije, ne izpolnjujejo meril, določenih v uvodni izjavi (16) začasne uredbe, glede lastnosti odpornosti proti trganju.
(20)
Proizvajalec izvoznik je prav tako trdil, da Komisija ni izpolnila svoje dolžnosti, da objektivno prouči dokaze, ki jih je navedeni proizvajalec izvoznik predložil službam Komisije pred začasno uredbo, tj. rezultate preskusa, ki je bil opravljen v njegovem laboratoriju in ki je meril odpornost proti trganju zvitkov za rotacijsko tiskanje, ki so jih proizvedli proizvajalci Unije.
(21)
Rezultati preskusa, ki jih je predstavil proizvajalec izvoznik, so vsebovali povzetek rezultatov preskusa, ki ga je opravil v svojem laboratoriju. Bistveno pa je, da rezultati niso bili na voljo drugim zainteresiranim stranem, zlasti industriji Unije, za pregled in pripombe, niti ni proizvajalec izvoznik predložil tehtnega nezaupnega povzetka kljub večkratnim opozorilom.
(22)
Opomniti je treba, da je Komisija v začetni fazi ugotovila, da objektivnost in zanesljivost preskusa nista zadoščali, da bi na njem utemeljevali sklepne ugotovitve. Proizvajalec izvoznik tudi ni zagotovil nobenih nadaljnjih podrobnih informacij, ki bi lahko nadalje pomagale pri oceni zanesljivosti preskusa. Ker ni bila zagotovljena nobena nezaupna različica tega preskusa, se družbe, katerih zvitki za rotacijsko tiskanje so bili domnevno preskušeni, niso mogle odzvati na sklepne ugotovitve preskusa. Komisija zato ni mogla objektivno preveriti, ali so bili predloženi rezultati preskusa zanesljivi in pravilni ter bi se lahko zanesli nanje za namene preiskave. Na podlagi dejstev, ki so na voljo Komisiji, se sklepne ugotovitve iz začasne faze o objektivnosti in zanesljivosti preskusa niso mogle ponovno proučiti, ker se zaupno predložene informacije niso mogle dvojno preveriti z uporabo zanesljivih virov.
(23)
Po uvedbi začasnih ukrepov je proizvajalec izvoznik predstavil rezultate nadaljnjega preskusa, ki ga je v njegovem imenu opravil zunanji preskusni laboratorij, ter ponovno trdil, da je bil PFP, ki se uporablja za rotacijsko tiskanje, samovoljno izključen iz obsega preiskave. Poročila o preskusu navajajo, da je bila odpornost proti trganju izmerjena na 25 vzorcih zvitkov za rotacijsko tiskanje, ki jih je laboratoriju zagotovil proizvajalec izvoznik in jih opredelil kot vzorce papirja, ki so jih proizvedli proizvajalci Unije. V skladu s tem poročilom ni noben vzorec papirja izpolnil obeh meril iz uvodne izjave (16) začasne uredbe.
(24)
Ocena poročila o preskusu je pokazala: prvič, da se je poročilo zunanjega laboratorija o preskusu nanašalo predvsem na izdelke, za katere so bili ti rezultati nepomembni, saj večina preskušenih vzorcev dejansko niso bili zvitki za rotacijsko tiskanje, in drugič, da se je poročilo o preskusu nanašalo na izdelke, ki niso bili ustrezno opredeljeni, saj iz poročila o preskusu ni bilo mogoče preveriti, ali je bil preskušani papir za formatno ali rotacijsko tiskanje, saj je blagovna znamka papirja, ki je bila opisana v poročilu o preskusu, obstajala v obeh oblikah. Poleg tega ni poročilo o preskusu dalo nobenega zagotovila, da so bili predstavljeni vzorci zvitkov dejansko tisti, ki so bili preskušeni.
(25)
V odziv na poročilo zunanjega laboratorija o preskusu je pritožnik zagotovil rezultate preskusa, ki ga je opravil en proizvajalec Unije na istih vzorcih zvitkov za rotacijsko tiskanje, ki jih je domnevno preskusil zunanji laboratorij. Rezultati tega preskusa so bili drugačni. Pritožnik je razlike pripisal morebitnim različnim preskusnim pogojem in tako morebitnemu neupoštevanju standarda ISO 3783:2006, tj. standarda, v skladu s katerim je treba meriti odpornost proti trganju iz uvodne izjave (16) osnovne uredbe.
(26)
Po razkritju dokončnih ugotovitev je proizvajalec izvoznik dvomil v objektivnost Komisije, ko je zavrnila rezultate preskusa zunanjega laboratorija. Trdil je, da je neodvisni strokovnjak opravil slepi preskus v skladu z zadevnim standardom ISO. Zagotovil je pisno zapriseženo izjavo njegovega direktorja, v kateri je bil pojasnjen postopek pridobivanja vzorcev, uporabljenih v preskusu, da bi dokazal neodvisnost, pravilnost in reprezentativnost preskusa.
(27)
Prvič, Komisija ni nikoli dvomila v objektivnost poročila zunanjega laboratorija o preskusu in zato ni pomembno, ali je bil opravljen slepi preskus. Po drugi strani pa so bili izraženi pomisleki glede zagotovil o izboru in poreklu preskušenih vzorcev in ne o samem preskusu. Utemeljitve proizvajalca izvoznika niso odpravile teh pomislekov, saj niso bile celovite in so bile nejasne z več vidikov, vključitev izdelkov, ki niso bili zvitki za rotacijsko tiskanje, naj bi na primer nastala zaradi administrativnih napak ali zaradi napak dobaviteljev, ki so zagotovili morebiti napačne vzorce.
(28)
Ker vir in vzorci domnevno preskušenih izdelkov niso bili jasni in ker so si bili rezultati preskusov različnih strani nasprotujoči, se je štelo, da predloženo poročilo o preskusu zunanjega laboratorija, ki je deloval v imenu kitajskega proizvajalca izvoznika, ni prepričljivo pokazalo, da preskus odpornosti proti trganju ni bil primeren za ločevanje med PFP, primernim za uporabo pri rotacijskem tiskanju, ter PFP za uporabo pri formatnem tiskanju. Posledično poročilo o preskusu ni pokazalo, da je bil PFP za uporabo pri rotacijskem tiskanju samovoljno izključen iz obsega preiskave.
(29)
V zvezi s pomenom odpornosti proti trganju kot ločevalnega merila za zvitke, ki so primerni za rotacijsko tiskanje, je treba opozoriti, da se pri opredelitvi izdelka obe skupini izdelkov med seboj ločita med drugim na podlagi uporabe izdelkov, tj. ali je izdelek primeren za uporabo pri rotacijskem ali formatnem tiskanju, kot določajo zahteve tiskalnih strojev, na katerih se uporabljajo, kar med drugim izraža lastnost odpornosti proti trganju. Poleg tega je treba opozoriti, da je odpornost proti trganju samo ena od lastnosti, ki ločujejo PFP, primeren za uporabo pri rotacijskem tiskanju, ter PFP za uporabo pri formatnem tiskanju; uvodni izjavi (16) in (18) začasne uredbe določata dodatna merila, ki jim zadevni proizvajalec izvoznik ni nasprotoval. Proizvajalec izvoznik je trdil, da vlažnost, kot je opredeljena v uvodni izjavi (18) začasne uredbe, v resnici ni osnovna lastnost za ločevanje izdelkov. Med preiskavo pa so druge strani o tem izrazile različne trditve. V vsakem primeru je bilo ugotovljeno, da sta trdota in odpornost proti trganju najpomembnejša dejavnika.
(30)
V odgovoru je pritožnik priznal, da morda obstajajo zvitki, ki ne izpolnjujejo v celoti vseh meril za odpornost proti trganju, določenih v začasni uredbi, vendar bi se še lahko uporabili pri rotacijskem tiskanju. Vendar je vztrajal pri svojem mnenju, da je odpornost proti trganju edini preskus, ki lahko z gotovostjo določi, da je zvitek res primeren za rotacijsko tiskanje, tj. če zvitek izpolnjuje merila za odpornost proti trganju iz uvodne izjave (16) začasne uredbe, potem je zagotovo zvitek za rotacijsko tiskanje.
(31)
V podporo navedenim trditvam v zvezi z odpornostjo proti trganju se je proizvajalec izvoznik skliceval na trditve, ki jih je navedel en pritožnik proizvajalec Unije v protidampinški in protisubvencijski preiskavi v ZDA, v kateri je proizvajalec Unije domnevno priznal, da se zvitkov za rotacijsko tiskanje ne more ločevati na podlagi preskusa odpornosti proti trganju ali katere koli druge meritve.
(32)
Pritožnik je nasprotoval tem trditvam proizvajalca izvoznika in trdil, da v nasprotju z rečenim iz postopkov v ZDA sledi, da obstaja jasna ločnica med zvitki za rotacijsko tiskanje in PFP.
(33)
Prvič, opozoriti je treba, da so bile izjave, na katere se je skliceval proizvajalec izvoznik, izrečene v preiskavah v okviru drugih področij pristojnosti in drugih strani, ne teh, ki so v sedanjem postopku, ter zato niso veljavne. Drugič, organi ZDA v navedenih preiskavah so ugotovili, da obstaja jasna ločnica med PFP za uporabo pri formatnem tiskanju ter zvitki, primernimi za uporabo pri rotacijskem tiskanju. Zvitki za rezalnike so se šteli za polizdelke, medtem ko se zvitki, primerni za rotacijsko tiskanje, niso šteli za zadevni izdelek. Organi ZDA niso izrecno opredelili zvitkov za rotacijsko tiskanje v svoji opredelitvi obsega izdelka. Zato merilo odpornosti proti trganju ni bilo pomembno za opredelitev obsega izdelka v navedenih preiskavah.
(34)
Na podlagi navedenih pripomb se je tehnična lastnost „odpornost proti trganju“ potrdila kot zanesljiva lastnost pri opisu PFP, primernem za uporabo pri rotacijskem tiskanju.
(35)
Predloženi predlogi pa so tudi razkrili, da obstajajo zvitki za rotacijsko tiskanje, ki se lahko uporabljajo pri rotacijskem tiskanju, čeprav v celoti ne ustrezajo vsem merilom odpornosti proti trganju. Zato se je zdelo nujno še natančneje opredeliti zvitke, ki so primerni za rotacijsko tiskanje.
(36)
Da se zagotovi nadaljnje merilo za ločevanje zvitkov za rotacijsko tiskanje, ki v celoti ne ustrezajo vsem merilom odpornosti proti trganju, je pritožnik predlagal, da se mora zvitek, ki ne naredi preskusa odpornosti proti trganju v celoti, vendar katerega notranje jedro je manjše od 80 mm, šteti kot zvitek za rotacijsko tiskanje.
(37)
Kitajska vlada in proizvajalec izvoznik sta trdila, da dodatek notranjega jedra kot novega elementa v opredelitev izdelka pomeni popravek opredelitve zvitkov za rotacijsko tiskanje in tako tudi zadevnega izdelka. Prav tako sta trdila, da notranje jedro ni primerno merilo, ker obstajajo zvitki za rotacijsko tiskanje, katerih notranje jedro je večje od 80 mm, ter zvitki za rezalnike, katerih notranje jedro je manjše od 80 mm.
(38)
Komisija si je prizadevala še natančneje opredeliti zvitke, ki so primerni za rotacijsko tiskanje, ter zagotoviti nadaljnje pojasnilo za jasnejše ločevanje med zadevnim izdelkom in drugimi izdelki, tudi zato da se čim bolj zmanjša možnost izogibanja ukrepom. Vendar so predloženi dokazi o primernosti notranjega jedra kot alternativnega merila za opredelitev dokazali, da bi to merilo morebiti povzročilo izključitev zadevnega izdelka, tj. zvitkov za rezalnike z notranjim jedrom manjšim od 80 mm, iz ukrepov. Zato se je to merilo za opredelitev zvitkov, ki so primerni za rotacijsko tiskanje, opustilo.
(39)
Navedeno ne posega v zanesljivost metode, po kateri so bili zvitki, primerni za uporabo pri rotacijskem tiskanju, izključeni iz obsega preiskave, kot je trdila kitajska skupina proizvajalcev izvoznikov.
(40)
V zvezi z izključitvijo večplastnega papirja iz obsega izdelka preiskave niso bile predložene druge pripombe.
(41)
Na podlagi navedenega se zato uvodne izjave (14) do (26) začasne uredbe potrdijo.
3.2. Podobni izdelek
(42)
Ker v zvezi s sklepnimi ugotovitvami iz uvodne izjave (27) začasne uredbe niso bile predložene pripombe, se začasne ugotovitve v zvezi s podobnim izdelkom potrdijo.
4. VZORČENJE
(43)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z vzorčenjem, se uvodne izjave (28) do (30) začasne uredbe potrdijo.
(44)
Štirje proizvajalci iz uvodne izjave (29) začasne uredbe, ki so se šteli kot reprezentativni za industrijo Unije, kot je opredeljena v uvodni izjavi (77) začasne uredbe, se v nadaljnjem besedilu imenujejo „reprezentativni proizvajalci Unije“.
5. DAMPING
(45)
Samo ena kitajska sodelujoča skupina (tj. APP, proizvajalec izvoznik) je predložila pripombe glede škode po uvedbi začasnih ukrepov.
5.1. Tržnogospodarska obravnava (TGO)
(46)
V zvezi z merilom 1 je APP trdil, da so se argumenti Komisije opirali samo na domnevno nemožnost preverjanja plačila. Zato je trdil, da so bile metode, ki jih je uporabila stran, v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi
(47)
To je bilo treba zavrniti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je preiskava razkrila, da ni bilo mogoče ugotoviti obstoja plačil v zvezi s prenosom delnic družb in stroški glavnih vhodnih surovin. V zvezi z uporabljenimi računovodskimi metodami je treba opozoriti, da uporabljene metode niso bile v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (pobotanje in razkritja povezanih strani).
(48)
V zvezi z meriloma 1 in 2 je APP navedel, da je Komisija površno zavrnila mnenje ugledne družbe za računovodsko svetovanje kot nepomembno. Taka zavrnitev bi pomenila nesprejemljivo zavrnitev izjave neodvisne priče, s čimer bi se kršila pravica APP do pravičnega postopka. APP je trdil, da so njegovi računovodski svetovalci odkrili pomanjkljivosti analize Komisije o računovodskih postopkih in načelih, medtem ko naj bi bile po mnenju navedenih svetovalcev nekatere točke, ki jih je odkrila Komisija, nebistvene.
(49)
Trditve APP niso bile podprte z nobenimi dokazi in jih je bilo treba zavrniti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se zdi, da računovodski svetovalci iz prejšnje uvodne izjave ne nasprotujejo dejanskim podatkom, ugotovljenim v tej preiskavi, vendar so raje poskušali predstaviti analizo nekaterih osnovnih računovodskih načel, zlasti načela previdnosti, obračunskega načela, načela poštenega prikazovanja in načela pomembnosti. Opozoriti je treba, da navedeni računovodski svetovalci niso bili prisotni med preverjanjem na kraju samem, ki ga je opravila Komisija v LRK in kjer je videla iz prve roke, kakšne so dejanske prakse APP, pomembne za oceno TGO. Komisija je strani pisno podrobno pojasnila ugotovljene pomanjkljivosti in njihovo povezanost z računovodskimi načeli mednarodnih računovodskih standardov. Razlaga teh načel, ki jo je zagotovila računovodska družba, ni bila zadosti utemeljena ali podprta z dokazi ter se ni mogla skladati z dejansko ugotovljenimi dejstvi. Dokazi iz spisa so pravzaprav potrdili, da se navedena računovodska načela niso spoštovala.
(50)
APP je navedel, da so bile kršene njegove temeljne pravice. Trdil je, da je Komisija strani naložila pretirano dokazno breme pri preiskavi TGO.
(51)
To trditev je bilo treba zavrniti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Komisija v celoti obvestila APP o vrsti zahtevanih informacij za TGO ter se je v vsaki fazi postopka prizadevala preveriti vse informacije, ki ji jih je stran zagotovila. Dejstvo, da informacije, ki jih je zagotovila stran, ne potrjujejo, da njene računovodske metode upoštevajo mednarodne računovodske standarde, ne pomeni, da je dokazno breme pretirano. TGO je izjema navadnega režima za družbe, ki imajo sedež v državah brez tržnega gospodarstva, in od strani se v takih primerih zahteva samo, da dokažejo upoštevanje pravil iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, pri čemer neizpolnjevanje enega merila zadostuje, da se upraviči zavrnitev odobritve TGO. V tem konkretnem postopku je bilo v preiskavi ugotovljeno, da APP ni mogel dokazati, da je upošteval zahteve merila 2.
(52)
APP je tudi trdil, da je pri oceni TGO primanjkovalo objektivnosti. Navedel je, da je na odločitev TGO verjetno vplivalo dejstvo, da Komisija pozna učinek zavrnitve TGO na stopnjo dampinga skupine.
(53)
Poleg tega te trditve niso utemeljene in jih je zato bilo treba zavrniti. Ni nobenega znaka, da je na odločitev TGO vplivalo dejstvo, da Komisija pozna učinek zavrnitve TGO na stopnjo dampinga skupine. Analiza TGO je tehnična analiza izpolnjevanja petih jasnih meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in analiza TGO, ki jo je predstavila Komisija, je bila opravljena na podlagi meril TGO in brez upoštevanja učinka izida navedene analize na morebitno stopnjo dampinga skupine. V zvezi s tem je treba opozoriti, da časovna razporeditev različnih delov preverjanja na kraju samem in različni urniki (obrazci zahtevka za TGO, protidampinški vprašalniki, podatki o primerljivi državi, izvozna prodaja prek povezanih strani Unije) skupaj z obdobji, v katerih so strani vložile odgovore in posledične spremembe njihovih podatkov, kažejo, da Komisija v času razkritja TOG ni mogla ugotoviti nobenega učinka odločitve TOG na morebitni damping strani. Končno je APP do pozne faze odlašal predložitev novih informacij in nadomestitev informacij, ki so že v spisu, zato ni mogoče zagovarjati trditve, da bi Komisija lahko izračunala stopnjo dampinga na podlagi informacij, ki jih ni imela.
(54)
APP je tudi trdil, da Komisiji ne bi bilo treba v celoti preveriti odgovorov strani, da bi si ustvarila podrobno sliko podatkov iz odgovorov strani na protidampinški vprašalnik, ter da obstaja sum, da je Komisija imela vse potrebne podatke za izračun stopnje dampinga.
(55)
To trditev je bilo treba zavrniti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Komisija v skladu z določbami člena 16 osnovne uredbe preverila vse informacije, ki so ji jih predložile zainteresirane strani, da je lahko prišla do reprezentativne ugotovitve. Ugotovitve preiskave so temeljile na preverjenih dejstvih iz štirimesečnega obdobja in ne zgolj na domnevah ali drugih nepreverjenih izjavah ali trditvah.
(56)
APP je navedel, da bi bilo treba merila TGO razumeti glede na njihov cilj, ki je zagotoviti, da so cene posledica normalnih tržnih sil. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je namen meril TGO jasno določen v členu 2(7) osnovne uredbe ter da je Komisija pri analizi zahtevka za TGO v primeru APP uporabila ta jasno določena pravila.
(57)
APP je tudi trdil, da je imela ocena TGO pomanjkljivosti, ker so pri preverjanju odgovora na protidampinški vprašalnik nastali „zanesljivi“ proizvodni stroški, medtem ko je bilo v oceni TGO ugotovljeno, da plačil za vložke ni mogoče določiti.
(58)
To razlago ugotovitev je treba zavrniti kot napačno. Opozoriti je treba, da osnovna uredba izrecno pogojuje odobritev TGO in s tem zanesljivost in uporabo podatkov o ceni in stroških proizvajalca izvoznika za določitev normalne vrednosti s tem, da družba uspešno dokaže, da izpolnjuje zahteve iz člena 2(7)(c). Če bi sprejeli navedeno trditev APP, bi enostavno „obšli“ ugotovitve ocene TGO in določbe člena 2(7)(c) z uporabo drugih vrst informacij, zbranih za druge namene. To ni v skladu z določbami osnovne uredbe.
(59)
Opozoriti je treba, da je bilo v primeru APP ugotovljeno, da dva od štirih povezanih proizvajalcev izvoznikov proizvajata samo večplastni karton. Ob upoštevanju dejstva, da je večplastni karton izključen iz obsega izdelka, kot potrjujeta uvodni izjavi (40) in (41), se sklene, da ugotovitve TGO v zvezi z dvema povezanima proizvajalcema izvoznikoma, ki proizvajata samo večplastni karton v okviru skupine APP, niso odločilne za ta postopek.
(60)
Ker v zvezi s TGO ni drugih pripomb, se uvodne izjave (31) do (51) začasne uredbe potrdijo.
5.2. Individualna obravnava (IO)
(61)
Ker ni bilo drugih pripomb glede IO, se uvodne izjave od (52) do (55) začasne uredbe potrdijo.
5.3. Normalna vrednost
5.3.1. Primerljiva država
(62)
Nobena stran ni nasprotovala izbiri Združenih držav Amerike (ZDA) za primerljivo državo za dokončno ugotovitev.
(63)
Ker ni bilo pripomb glede izbire primerljive države, se uvodne izjave (56) do (63) začasne uredbe potrdijo.
5.3.2. Določitev normalne vrednosti
(64)
Opozoriti je treba, da je bila normalna vrednost izračunana na podlagi podatkov, ki sta jih predložila edini sodelujoči proizvajalec iz primerljive države (tj. Združenih držav Amerike). Zato je bila normalna vrednost določena na podlagi cen, ki jih je dosegel en proizvajalec iz ZDA z domačo prodajo podobnega izdelka, proizvedenega v ZDA. Med OP je ta proizvajalec na trgu ZDA proizvedel in prodal veliko večino vrst podobnega izdelka.
(65)
APP je navedel, da Komisija ni zagotovila potrebnih informacij v zvezi z normalno vrednostjo v primerljivi državi, kot so primerljivost izdelkov, reprezentativnost, stroškovna struktura, mehanizmi in prilagoditve za pošteno primerjavo.
(66)
Te trditve je bilo treba zavrniti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Komisija, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (9), strani zagotovila vse pomembne informacije v zvezi s podatki, ki so bili uporabljeni za izračun normalne vrednosti in ki ji jih je lahko sporočila, ne da bi kršila določbe člena 19 osnovne uredbe, tj. hkrati je zagotovila, da se morebitne zaupne informacije, ki jih je zagotovil edini proizvajalec iz ZDA, tudi tako obravnavajo in se ne razkrijejo drugim stranem. Informacije, ki so bile zagotovljene kitajski strani, so bile tehtne in so strani omogočile, da razume metodologijo, uporabljeno v skladu z določbami člena 2 osnovne uredbe.
(67)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave od (64) do (67) začasne uredbe potrdijo.
5.4. Izvozna cena
(68)
APP je trdil, da izvoza ene od njenih družb, ki sodelujejo pri preiskavi, ne bi smeli zanemariti pri izračunu stopnje dampinga, čeprav ni šlo za enake proizvode. Trdil je tudi, da obseg izvoza te družbe ni bil majhen ampak znaten.
(69)
V zvezi s temi trditvami je treba opozoriti, da so se prodajne vrednosti zadevnih transakcij upoštevale pri določitvi izvoznih cen, vendar za te transakcije ni bilo mogoče določiti normalne vrednosti, ker v primerljivi državi ni bilo primerljivih vrst izdelka in zato primerjava ni bila mogoča. V zvezi z obsegom izvoza te konkretne družbe je treba opozoriti, da je pomenil le manjši del skupnega izvoza APP in so se njihove ravni cen zdele v skladu s skupnimi ravnmi cen izvoza APP. Nazadnje je treba poudariti, da je bila velika večina izvoznih transakcij uporabljena za ugotavljanje, ali je bil izvoz dampinški, tj. izvoz, ki se popolnoma ujema z normalno vrednostjo, določeno v primerljivi državi. Trditve APP v zvezi z izvozno ceno je bilo torej treba zavrniti, ker ne morejo postaviti pod vprašaj ugotovitve škodljivega dampinga, saj je podlaga za izračun jasno reprezentativna. S tako ugotovitvijo je neločljivo povezano dejstvo, da enaka normalna vrednost v primerljivi državi ne obstaja nujno za vsako izvozno transakcijo.
(70)
APP je tudi navedel, da bi navedeni izvoz moral biti uporabljen pri izračunu stopnje dampinga, ker ima preiskovalni organ možnost prepoznavanja podobnih vrst izdelka, uporabljenih pri izračunu normalne vrednosti, prilagoditi izvozno ceno normalni vrednosti ali konstruirati normalno vrednost za primerjavo z navedenim izvozom.
(71)
Te trditve je bilo treba zavrniti, ker v primerljivi državi ni bilo takih vrst izdelka, ki bi bile dovolj podobne izvoženim izdelkom, da bi lahko izenačili razlike s prilagoditvijo razlik v fizikalnih lastnostih. Prav tako ni bilo mogoče konstruirati normalne vrednosti za take vrste izdelka. V drugih transakcijah normalne vrednosti tudi ni bilo mogoče prepoznati podobnih vrst izdelka, niti ni bilo na voljo nobene podlage za prilagoditve ali drugačno konstruiranje normalne vrednosti z uporabo prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov ter predvidenega dobička.
(72)
APP je zahteval pojasnila v zvezi z razumno stopnjo dobička, ki je bila uporabljena za konstruiranje izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.
(73)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Komisija znova obravnavala to točko po novem razvoju dogodkov. Opozoriti je treba, da je bila, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (71) osnovne uredbe, uporabljena razumna stopnja dobička, ki je bistveno nižja od ciljnega dobička industrije Unije. Komisija je pregledala razpoložljive podatke in zmanjšala stopnjo dobička, uporabljeno za konstruiranje izvozne cene, na stopnjo, ki je enaka tehtani povprečni stopnji, ki jih je sporočila vrsta nepovezanih uvoznikov zadevnega izdelka v Uniji, tj. 4,5 %.
(74)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave (68) do (71) začasne uredbe, kakor so bile zgoraj spremenjene, potrdijo.
5.5. Primerjava
(75)
APP je trdil, da ne more razumeti podlage za izračun nekaterih popravkov glede normalne vrednosti (tj. vrste prilagoditev in njihovega učinka na normalno vrednost) ter izvozne cene (tj. uporabljene metodologije in opravljenih izračunov, s katerimi se je doseglo več stopenj).
(76)
V zvezi s prilagoditvami normalne vrednosti je Komisija, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (9) in (66), strani zagotovila vse ustrezne podatke, ki ji jih je lahko zagotovila ob upoštevanju določb o zaupnosti iz osnovne uredbe. Poleg tega je Komisija preverila pri sodelujoči strani iz primerljive države, ali se za izboljšanje preglednosti lahko razkrijejo nadaljnje informacije v zvezi s prilagoditvami. S soglasjem proizvajalca iz primerljive države so se strani po začasnem razkritju res zagotovile podrobnejše informacije, ki natančneje pojasnjujejo prilagoditve normalne vrednosti.
(77)
V zvezi s prilagoditvami izvozne cene je treba opozoriti, da se bile informacije razkrite APP v celoti. Po zahtevku APP so bile strani nato po začasnem razkritju zagotovljena pojasnila, ki natančneje pojasnjujejo prilagoditve izvozne cene.
(78)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi (72) in (73) začasne uredbe potrdita.
5.6. Stopnja dampinga
(79)
V zvezi s stopnjo dampinga niso bile predložene nobene zadevne pripombe. Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodna izjava (74) začasne uredbe potrdi.
(80)
Ob upoštevanju popravljene stopnje dobička, ki je bila uporabljena za konstruiranje izvozne cene za APP, ter na podlagi metodologije iz uvodnih izjav (31) do (73) začasne uredbe so dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednje:
Proizvajalec izvoznik
Stopnja dampinga
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK
43,5 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK
43,5 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK
63 %
(81)
Na podlagi dejstev iz uvodne izjave (76) začasne uredbe je bila dokončna stopnja dampinga na ravni države za LRK določena z uporabo dokončne stopnje dampinga, ki je bila določena za sodelujoče družbe z najvišjo individualno stopnjo dajatve, tj. 63 %. Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodna izjava (76) začasne uredbe potrdi.
6. PROIZVAJALCI UNIJE
(82)
Kitajska vlada je pripomnila, da je bil en reprezentativni proizvajalec domnevno povezan s kitajsko družbo in bi zato moral biti izključen iz opredelitve industrije Unije. Vendar je preiskava razkrila, da izdelki, ki jih je proizvedla navedena kitajska družba, niso zadevni izdelek. Zato nima ta povezava nobenega učinka na analizo škode niti na vključitev tega proizvajalca Unije v opredelitev industrije Unije.
(83)
Ker ni bilo nadaljnjih pripomb v zvezi s proizvodnjo Unije, se uvodne izjave (77) do (79) začasne uredbe potrdijo.
7. ŠKODA
7.1. Potrošnja Unije
(84)
Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo uvodne izjave (80) do (82) začasne uredbe.
7.2. Uvoz iz LRK v Unijo
(85)
Ker v zvezi z ravnijo uvoza v Unijo iz LRK ni bilo pripomb, se uvodni izjavi (83) in (84) začasne uredbe potrdita.
7.2.1. Nelojalno nižanje prodajnih cen
(86)
Da se zagotovi skladen pristop pri izračunu dampinga, nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen ter zaradi razlogov iz uvodnih izjav (68) do (71), se je izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen popravil tako, da se je izključil izvoz družbe iz skupine enega sodelujočega proizvajalca izvoznika.
(87)
Na podlagi spremenjene podatkovne zbirke, uporabljene za izračun, ter zaradi manjšega popravka izračuna se je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen iz uvodne izjave (87) nekoliko popravila. Dampinški uvoz je v OP nelojalno znižal prodajne cene proizvajalcev Unije v povprečju za 7,6 %.
7.3. Gospodarski položaj industrije Unije in reprezentativnih proizvajalcev Unije
7.3.1. Uvodne opombe
(88)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi analiza škode morala biti opravljena na ravni ustrezno opredeljene industrije Unije, ki bi morala biti omejena na proizvajalce Unije, ki podpirajo pritožbo in sodelujejo pri preiskavi. Proizvajalec izvoznik trdi, da bi sklepne ugotovitve v zvezi z znatno škodo bile drugačne, če bi bili nekateri kazalniki, kot so tržni delež, določeni na ravni take „ustrezno opredeljene“ industrije Unije. Kitajska vlada je pripomnila, da v okviru analize škode niso bili analizirani vsi kazalniki škode na skladen in celovit način za pritožnike in industrijo Unije kot celote.
(89)
Prvič, treba je opozoriti, da so izjave teh strani, kot se zdi, nastale na podlagi kazalnikov, ki so bili izračunani na podlagi drugih podatkovnih zbirk in informacij od teh, ki so bile ugotovljene med preiskavo ter so predstavljene v nadaljevanju in v osnovni uredbi. Te sklepne ugotovitve so posledično glede na dejstva napačne in zato nepomembne.
(90)
Drugič, Komisija ima prakso, da oceni makroekonomske dejavnike, s čimer se lahko preveri škoda na ravni celotne industrije Unije, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi (89) začasne uredbe. V sedanji preiskavi je bila industrija Unije opredeljena na ravni proizvajalcev Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo Unije (uvodna izjava (77) začasne uredbe), ne glede na to ali so proizvajalci podpirali pritožbo ali sodelovali s preiskavo. Glede na to široko opredelitev se zavrne trditev proizvajalcev izvoznikov, da industrija Unije ni bila „ustrezno“ opredeljena.
(91)
Mikroekonomski dejavniki so analizirani na ravni reprezentativnih proizvajalcev Unije, ne glede na to ali ti podpirajo pritožbo ali ne. Reprezentativni proizvajalci so pokrivali 58 % proizvodnje Unije. Noben drug proizvajalec Unije ni trdil, da so sklepne ugotovitve Komisije o mikroekonomskih dejavnikih nezanesljive ali neutemeljene. Zato ni razloga, da bi postavili pod vprašaj ugotovitve, dognane na podlagi informacij, ki so jih zagotovili samo reprezentativni proizvajalci Unije.
(92)
Predložene so bile dodatne pripombe glede stopnje sodelovanja enega od reprezentativnih proizvajalcev Unije.
(93)
Po teh trditvah je en reprezentativni proizvajalec Unije sodeloval samo delno, ker je bil domnevno povezan z nekim drugim proizvajalcem, ki ni sodeloval v preiskavi. Družbi sta bili domnevno povezani zaradi prehodnih sporazumov, ki so bili sklenjeni v času, ko je sodelujoči proizvajalec Unije pridobil področni odsek PFP drugega proizvajalca. Zaradi teh prehodnih sporazumov sodelujoči proizvajalec Unije domnevno nadzoruje nekatere obrate, ki so ostali v lasti delno pridobljenega proizvajalca. Proizvajalec izvoznik se je v podporo svoji trditvi skliceval na Odločbo Komisije (5), v kateri se je v času pridobitve obravnavalo, ali velja transakcija kot pridobitev v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 y dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o ydružitvah) (6).
(94)
Ta trditev je bila obravnavana že v uvodni izjavi (91) začasne uredbe. Opozoriti je treba, da navedeni prehodni sporazumi niso pokazali take povezave med družbama, ki bi presegala normalne poslovne odnose med kupcem in prodajalcem. Namen pogojev prehodnih sporazumov je zlasti urejati prodajo premazanega papirja v prehodnem obdobju in v skladu s temi pogoji ima proizvajalec Unije samo funkcije, ki so primerljive s funkcijami prodajnega zastopnika v prehodnem obdobju. Poleg tega je v konsolidiranih revidiranih računovodskih izkazih ter v odgovoru na vprašalnik sporočil prihodke od provizij, ko je deloval kot zastopnik zadevnih obratov; zato proizvajalec Unije ni izkazoval lastništva in tako tudi ne nobenih stroškov za te obrate.
(95)
V skladu z navedeno odločbo Komisije je transakcija med družbama veljala za pridobitev dela poslovne dejavnosti druge družbe, ki jo je opravil proizvajalec Unije, ne pa za prevzem družbe. Odločba ne trdi, da bi se družbi morali šteti za en subjekt po pridobitvi; med družbama zlasti ni nobene skupne družbe. Prav tako je treba opozoriti, da je geografsko obseg uporabe navedene odločbe Evropski gospodarski prostor in ne Evropska unija. Opozoriti je treba tudi, da Komisija v Odločbi ni analizirala povezave med zadevnima družbama v smislu člena 143 IPCCC (7).
(96)
V zvezi s tem zato ni razloga za ponovno obravnavo začasnih sklepnih ugotovitev, tj. da družbi nista povezani v smislu člena 143 IPCCC in da je zadevni proizvajalec Unije v celoti sodeloval v preiskavi.
(97)
Proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da bi vsaka povezana družba proizvajalcev Unije morala ločeno izpolniti vprašalnik, ker so ločeni pravni subjekti. Kitajska skupina proizvajalcev izvoznikov je trdila, da je bila diskriminirana, ker je morala zagotoviti ločeni zahtevek za TGO za vsak subjekt znotraj skupine.
(98)
Treba je opozoriti, da je v primeru zahtevkov za TGO dokazno breme na skupini družb, ki mora dokazati, da vse družbe v skupini izpolnjujejo merila TGO, ker velja odločitev, ali se TGO odobri ali ne, posebej za skupino. Namen vprašalnikov za proizvajalce Unije je ugotoviti, ali obstaja znatna škoda za (celotno) industrijo Unije v OP. Trditev o diskriminaciji zanemarja jasno razliko med cilji preiskave škode in cilji določitve TGO.
(99)
V primeru zadevnega proizvajalca Unije pa je bilo sklenjeno, da bo en izpolnjen vprašalnik zadoščal za tehten odgovor in analizo vidikov škode. Odgovor je zlasti zagotovil podrobno razčlembo informacij na ravni posameznih obratov za proizvodnjo papirja in vsi potrebni podatki v zvezi z vsemi povezanimi proizvajalci/prodajalci podobnega izdelka so se lahko preverili med preveritvenimi obiski.
(100)
V nadaljnjem stališču je proizvajalec izvoznik tudi trdil, da ista družba ni v celoti sodelovala, ker je vložila izpolnjen vprašalnik v imenu neobstoječega subjekta, ter da revidirani računovodski izkazi družbe ne izražajo podatkov, ki jih je zagotovila v izpolnjenem vprašalniku. V zvezi s tem so pomembne tudi sklepne ugotovitve iz prejšnje uvodne izjave.
(101)
Zato ostajajo sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav (88) do (91) nespremenjene.
7.3.2. Podatki, ki se nanašajo na industrijo Unije (makroekonomski kazalniki)
(102)
Kitajska vlada je trdila, da so makroekonomski podatki, uporabljeni za analizo, nepopolni in netočni ter se zato ne morejo uporabiti kot trden dokaz znatne škode.
(103)
Preverjanje na kraju samem pri združenju pritožnika je potrdilo, da so podatki, ki so bili uporabljeni za določitev makroekonomskih kazalnikov, prejeti neposredno od proizvajalcev Unije, ki predstavljajo okoli 98 % celotne proizvodnje Unije, in so dovolj podrobni, da se lahko razločijo informacije o zadevnem izdelku. Uporabljena predvidevanja in/ali ocene so nastala na razumni in utemeljeni osnovi, tj. zvitki za rezalnike se niso upoštevali, ker je bil njihov obseg nedvomno zanemarljiv v primerjavi s celotnim obsegom prodaje reprezentativnih proizvajalcev Unije. Zato je bilo to trditev treba zavrniti.
(104)
Ena skupina kitajskih proizvajalcev izvoznikov je trdila, da bi tržni delež proizvajalcev Unije moral vključevati tudi uvoz blaga iz Švice, ker izvira iz obrata, katerega lastnik je en reprezentativni proizvajalec Unije.
(105)
Geografsko je obseg uporabe protidampinških preiskav Evropska unija. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.
(106)
Prav tako je bila izražena trditev, da se je tržni delež pritožnika izredno povečal v obravnavanem obdobju.
(107)
Tržni delež je makrokazalnik, ki se analizira na ravni celotne industrije Unije in ne na ravni pritožnikov. Izjava v zvezi s tržnim deležem pritožnika je sicer glede na dejstva napačna.
(108)
Ker glede tega ni bilo nadaljnjih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav (92) do (98) začasne uredbe potrdijo.
7.3.3. Podatki, ki se nanašajo na reprezentativne proizvajalce Unije (mikroekonomski kazalniki)
(109)
Ena stran je pripomnila, da je analiza škode pomanjkljiva, ker informacije o obratih za proizvodnjo papirja, ki jih je pridobil proizvajalec Unije iz uvodne izjave (93), niso bile vključene v analizo mikroekonomskih kazalnikov za leta 2006-2008.
(110)
Na podlagi argumentov strani so se mikroekonomski kazalniki prilagodili, da bi prikazali popolnoma primerljivo gibanje v zadevnih letih, in sicer tako da so se izključile informacije o pridobljenih obratih za vsa leta preiskave.
(111)
Po spremenjenem obsegu podatkov, uporabljenih za analizo gospodarskega položaja reprezentativnih proizvajalcev Unije, kot je pojasnjeno v prejšnji uvodni izjavi, se makroekonomski kazalniki dokončno določijo, kot sledi.
7.3.3.1. Povprečne cene reprezentativnih proizvajalcev Unije na enoto
(112)
Kljub nekoliko spremenjenim podatkom se osnovna gibanja in ugotovitve iz uvodne izjave (99) začasne uredbe, po katerih so cene premazanega finega papirja ostale stabilne v zadnjih letih, potrdijo.
Preglednica 5
Cene proizvajalcev Unije
Cene proizvajalcev Unije
2006
2007
2008
2009/OP
Povprečna cena (EUR/tono)
692
717
691
699
Indeks
100
104
100
101
Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki
7.3.3.2. Zaloge
(113)
Zaloge so predstavljale približno 10 % obsega proizvodnje v OP. Reprezentativni proizvajalci Unije so v obravnavanem obdobju povečali obseg zalog za 10 %, zlasti med letoma 2006 in 2007 ter pozneje med letom 2008 in OP. To se je ujemalo zlasti z nenadnim povečanjem nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK.
Preglednica 6
Zaloge
Zaloge
2006
2007
2008
2009/OP
Zaloge (v tonah)
278 265
298 547
296 387
306 588
Indeks
100
107
107
110
Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki
7.3.3.3. Zaposlenost, plače in produktivnost
Preglednica 7
Zaposlenost
Zaposlenost
2006
2007
2008
2009/OP
Zaposlenost - ekvivalent polnega delovnega časa (EPDČ)
7 756
7 487
7 207
6 197
Indeks
100
97
93
80
Stroški dela (EUR/EPDČ)
54 053
54 948
57 026
58 485
Indeks
100
102
105
108
Produktivnost (enota/EPDČ)
453
478
486
484
Indeks
100
106
107
107
Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki
(114)
Zaradi zapiranja obratov in konsolidacije reprezentativnih proizvajalcev Unije se je število zaposlenih med obravnavanim obdobjem znatno zmanjšalo, to je za 20 % (skoraj 1 600 delovnih mest). Učinkovitost se je povečala z dvigovanjem in vzdrževanjem visoke produktivnosti na zaposlenega celo v času znatnih odpuščanj. Stroški dela so se enakomerno poviševali in se v obravnavanem obdobju v celoti povišali za 8 %.
(115)
Sklepne ugotovitve, predstavljene v uvodni izjavi (102) začasne uredbe, tako dodatno potrjujejo nekoliko spremenjeni podatki.
7.3.3.4. Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb
Preglednica 8
Dobičkonosnost
2006
2007
2008
2009/OP
Dobičkonosnost
-1,08 %
-0,20 %
-2,49 %
2,88 %
Sprememba (100 = 2006)
+0,88 %
-1,41 %
+3,95 %
Denarni tok (v tisoč EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Indeks
100
81
66
129
Naložbe (v tisoč EUR)
151 900
151 027
127 845
87 875
Indeks
100
99
84
58
Donosnost naložb
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Sprememba (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki
(116)
Stopnja dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju je bila popravljena, da natančneje izraža raven dobičkonosnosti. Vendar ta sprememba ne vpliva na osnovno gibanje dobičkonosnosti. Reprezentativni proizvajalci Unije so imeli v obdobju 2006-2008 izgubo, finančno stanje pa je postalo pozitivno šele leta 2009, ko so se svetovne cene papirne kaše, glavne surovine, izjemoma znatno znižale zaradi upada gospodarske rasti. Znižanje cene papirne kaše (-19 %) je pomenilo nenormalno velik padec, ki je neposredno prispeval k izboljšanju finančnega stanja v OP. Treba je opozoriti, da so se po OP cene papirne kaše vrnile na raven pred OP.
(117)
Ob upoštevanju manjših sprememb podatkov se ugotovitve v zvezi z denarnim tokom, naložbami in donosnostjo naložb, predstavljene v uvodnih izjavah (104) in (105) začasne uredbe, potrdijo.
(118)
Ena stran je trdila, da povečanja dobičkonosnosti ne bi smeli razumeti kot izjeme, ki je nastala zaradi izjemnega znižanja stroškov surovin, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (107) začasne uredbe. Padec stroškov je bil koristen za: vse lokalne in kitajske proizvajalce, ne samo za pritožnike, zato uspeh dobičkonosnosti ni nastal izključno zaradi padca stroškov, ampak je bil bolj posledica spremenjenega ravnanja pritožnikov pri določanju cen.
(119)
Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da dobičkonosnost ni odvisna od cene papirne kaše, ampak prej od cen PFP. Vendar je bilo ugotovljeno, da so ob močnem padcu cen papirne kaše leta 2009 cene PFP ostale stabilne, dobiček pa se je posledično povečal. Ker so torej cene ostale stabilne, ne moremo iskati povezav med cenami in dobičkonosnostjo v tem konkretnem obdobju.
(120)
Stopnja dobičkonosnosti je kazalnik, ki se analizira na ravni reprezentativnih proizvajalcev Unije in ne na ravni pritožnikov, kot je to trdila stran. Analiza zbranih informacij je pokazala neposredno povezavo med izjemnim znižanjem cen papirne kaše, glavnimi surovinami in povečano dobičkonosnostjo, pri čemer so stabilne cene končnih izdelkov dejansko prispevale k izboljšanju dobičkonosnosti. Čeprav so se s tem verjetno srečali tudi drugi proizvajalci na trgu, se veljavnost sklepne ugotovitve, da je to začasno povečanje dobičkonosnosti rezultat izjemnega znižanja cen surovin v OP, s tem ne izgubi.
7.3.3.5. Zmožnost zbiranja kapitala
(121)
Ugotovitve v zvezi z zmožnostjo reprezentativnih proizvajalcev, da zberejo kapital, iz uvodne izjave (106) začasne uredbe, se potrdijo.
7.4. Sklep o škodi
(122)
En proizvajalec izvoznik in kitajska vlada sta trdila, da ni trdnega dokaza, da so pritožniki proizvajalci Unije utrpeli znatno škodo. Pritožniki so nasprotno zabeležili stabilne gospodarske rezultate na splošno in povečano dobičkonosnost v OP.
(123)
Prvič, stanje industrije Unije je analizirano na ravni reprezentativnih proizvajalcev Unije in ne na ravni pritožnikov, kot sta to trdili strani.
(124)
Drugič, kot je bilo že navedeno v uvodnih izjavah (89) in (107), se zdi, da so sklepne ugotovitve nastale na podlagi kazalnikov, ki so bili izračunani na podlagi drugih podatkovnih zbirk in informacij od teh, ki so bile ugotovljene med preiskavo ter so predstavljene zgoraj in v začasni uredbi. Te sklepne ugotovitve so posledično glede na dejstva napačne. Poleg tega analiza strani ni bila dosledna glede uporabe dveh različnih podatkovnih zbirk za makro- in mikrokazalnike.
(125)
Trdila sta tudi, da bi morali povečanje dobičkonosnosti tudi razumeti kot rezultat prizadevanj industrije za prestrukturiranje, vključno z zmanjšanjem proizvodnje in zaposlenosti ter povečanjem produktivnosti. V tem primeru slednjih dejavnikov ne moremo šteti za edine kazalnike škode, vendar je treba vse kazalnike škode obravnavati skupaj.
(126)
Člen 3(5) osnovne uredbe navaja gospodarske dejavnike in pokazatelje, ki se morajo oceniti pri preiskavi učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije. Člen 3(5) izrecno navaja, da seznam dejavnikov ni izčrpen niti nima eden ali več navedenih dejavnikov nujno odločilnega pomena. Kazalniki morajo sicer biti ocenjeni ločeno, vendar je treba sklepne ugotovitve oblikovati na podlagi analize vseh dejavnikov.
(127)
Trditve strani, kot so predstavljene zgoraj, na splošno ne vplivajo na sklepno ugotovitev, ki je nastala v začasni fazi in se torej potrdi, tj. da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
(128)
Strani sta se tudi večkrat izrekli glede morebitne grožnje dodatne znatne škode, in sicer zaradi izjemne krepitve zmogljivosti kitajskih proizvajalcev s pomočjo državnih politik in subvencij. Obseg preiskave je bil obstoj znatne škode in ne grožnja dodatne znatne škode. Zato te pripombe niso mogle vplivati na ugotovitve in jih je bilo treba zavrniti.
(129)
Na podlagi tega se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (107) do (111) začasne uredbe potrdijo.
8. VZROČNOST
(130)
Komisija je prejela več pripomb k začasnim ugotovitvam v zvezi z vzročno zvezo med dampingom in škodo.
8.1. Učinek dampinškega uvoza
(131)
Začasnim ugotovitvam v zvezi z učinkom dampinškega uvoza je nasprotovalo več strani. Glavni predloženi argument je bil, da kitajski uvoz ni imel znatnega učinka glede na obseg in cene. Izrečena je bila tudi trditev, da ni bilo nenadnega povečanja kitajskega uvoza, ampak se je ta z leti postopoma večal, zato je bil njegov učinek precej omejen in se ga ne bi smelo pretirano poudarjati pri določanju škode. Trdilo se je tudi, da kitajske cene niso imele nobenega učinka na razmeroma stabilne cene industrije Unije, čeprav so bile nižje od cen Unije. En proizvajalec izvoznik je dvomil v ugotovitev Komisije, da bodo kitajske cene povzročile zajezitev cen. Poudaril je, da cene industrije Unije leta 2009, ko so se kitajske cene še bolj znižale, niso zabeležile samo povečanja, ampak so industriji Unije dejansko omogočile dobiček.
(132)
Ocena kitajskega uvoza je bila podrobno analizirana v uvodnih izjavah (84) in (114) začasne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da se je uvoz v obravnavanem obdobju skoraj potrojil, zlasti v letih od 2006 do 2007 (+118 %) in v letih od 2008 do OP (+81 %). Povečanja obsega zato ne moremo šteti za zanemarljivega.
(133)
Kar se tiče cen, je kitajski uvoz nelojalno znižal prodajne cene reprezentativnih proizvajalcev Unije za 7,6 %, kar velja za znatno za trg z izrazito preglednostjo cen. Kot je prikazano v uvodni izjavi (112), so bile cene reprezentativnih proizvajalcev Unije res stabilne v obravnavanem obdobju, z izjemnim povečanjem leta 2007, tj. leta, ko kitajski izvoz ni zabeležil rasti. Leta 2009 so proizvajalci Unije lahko ohranili stabilnost svojih cen, vendar so morali sprejeti izgubo dodatnega tržnega deleža, njihova dobičkonosnost pa je bila posledica spleta teh stabilnih cen in nižjih stroškov surovin.
(134)
Kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da uvoz PFP iz Kitajske nima učinka na cene industrije Unije, ker ni primerljiv s PFP, ki ga proizvedejo in prodajo reprezentativni proizvajalci Unije, saj se je pri ugotavljanju nelojalnega nižanja prodajnih cen in neškodljive stopnje cen primerjalo samo 10 % prodaje reprezentativnih proizvajalcev Unije. Opozoriti je treba, da se to ugotavljanje izvede na podlagi popolnoma primerljivih izdelkov, ki se neposredno ujemajo v vseh lastnostih, da se zagotovi poštena primerjava. Vendar sta na splošno PFP, ki ga proizvedejo kitajski proizvajalci, in PFP, ki ga proizvedejo proizvajalci Unije, primerljiva izdelka, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi (42), in si zato neposredno konkurirata na trgu Unije.
(135)
Poleg tega je trdil, da je ugotovitev, v skladu s katero je trg PFP blagovna borza, za katero je značilna visoka raven preglednosti, napačna, ker proizvajalci Unije prodajo okoli polovico svojih izdelkov neposredno končnim uporabnikom. V nasprotju s to trditvijo so reprezentativni proizvajalci Unije prodali večino svojih izdelkov prek trgovcev, in sicer neposredno ali posredno (t. i. prodaja po naročilu, pri kateri se izdelki neposredno dostavijo stranki, naročanje in izstavljanje računov pa poteka prek trgovca). Trgovci imajo dejansko ključno vlogo pri skladiščenju izdelkov in zagotavljanju preglednosti cen na trgu.
(136)
Na podlagi tega se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (113) do (117) začasne uredbe potrdijo.
8.2. Učinek drugih dejavnikov
8.2.1. Razvoj povpraševanja na trgu Unije in gospodarska kriza
(137)
En proizvajalec izvoznik in kitajska vlada sta trdila, da se je proizvodnja Unije zmanjšala zaradi svetovne finančne krize in močnega zmanjšanja potrošnje na trgu Unije, kot je razvidno iz negativnih gibanj domače prodaje, izkoriščenosti zmogljivosti, zaposlenosti in obsega zalog proizvajalcev Unije, ter se tega ne sme pripisovati kitajskemu uvozu.
(138)
V podporo svoji trditvi je kitajska vlada navedla program za konkurenčnost in zaposlenost, ki ga je predstavila industrija papirja in papirne kaše junija 2009 („program“). Ta dokument zajema vse panoge industrije papirja in papirne kaše ter ima splošno politično usmeritev. Na podlagi informacij, vključenih v ta dokument, ni mogoče priti do ločenih sklepnih ugotovitev glede proizvodnje in prodaje zadevnega izdelka. Zato ni mogoče ugotoviti, ali se izjave ali ugotovitve iz programa dejansko lahko uporabijo neposredno za zadevni izdelek. Ta argument je bilo treba zavrniti, ker preiskava poleg tega ni odkrila močne povezave med finančno krizo in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
8.2.2. Cene surovin
(139)
Predloženi niso bili nobeni novi argumenti za ponovno obravnavo sklepnih ugotovitev iz uvodnih izjav (120) do (122) začasne uredbe in uvodne izjave (118) te uredbe.
8.2.3. Izvozna uspešnost reprezentativnih proizvajalcev Unije
(140)
Popravek mikroekonomskega kazalnika, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (110), je vplival na analizo izvozne uspešnosti reprezentativnih proizvajalcev Unije tako, da se je njihov izvoz v obravnavanem obdobju zmanjšal za 16 %. Izvoz teh družb za nepovezane strani je predstavljal 26 % njihove celotne prodaje.
(141)
V nasprotju s trditvijo enega proizvajalca izvoznika se je razvoj izvoza zadevnega izdelka reprezentativnih proizvajalcev Unije obravnaval v uvodnih izjavah (123) do (124) začasne uredbe. Navedeni popravek ne vpliva na te sklepne ugotovitve iz začasne faze.
(142)
Predloženi argumenti in dokazi v zvezi z učinkom izvozne uspešnosti na industrijo Unije torej niso povzročili spremembe sklepnih ugotovitev iz začasne faze.
8.2.4. Uvoz iz drugih tretjih držav
(143)
Predloženi argumenti v zvezi z učinkom uvoza iz drugih tretjih držav so bili že obravnavani v uvodnih izjavah (125) do (127) začasne uredbe.
8.2.5. Strukturna presežna zmogljivost
(144)
Izražena je bila trditev, da je škoda, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, nastala zaradi strukturne presežne zmogljivosti. Ta dejavnik je bil obravnavan že v uvodni izjavi (128) začasne uredbe.
(145)
Glavni argument, predložen v zvezi s tem, je, da so se prizadevanja za prestrukturiranje industrije Unije zaključile leta 2009 s konsolidacijo dveh večjih proizvajalcev, kar je takoj povzročilo izboljšanje položaja industrije Unije. Kot je opisano v uvodni izjavi (93) začasne uredbe, so prizadevanja za prestrukturiranje potekala od leta 2000 do OP. Pozitiven učinek navedene konsolidacije bi se moral izraziti v izboljšani uporabi zmogljivosti in vsaj v stabilnem obsegu prodaje, vendar sta se oba kazalnika poslabšala v OP. Po drugi strani pa je bilo ugotovljeno, da je bilo povečanje dobičkonosnosti industrije Unije v OP predvsem neposredna posledica izjemnega enkratnega padca cen papirne kaše. Zato se ohranijo sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (128) začasne uredbe, da je dampinški uvoz spodkopal prizadevanja za prestrukturiranje industrije.
8.3. Sklep o vzročni zvezi
(146)
Na podlagi navedenega se ohranijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (129) do (132) začasne uredbe, da je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. Prav tako so se potrdile začasne ugotovitve o učinkih drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije: ti dejavniki niso taki, da bi pretrgali ugotovljeno vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
9. INTERES UNIJE
9.1. Industrija Unije
(147)
V zvezi z interesom proizvajalcev Unije, uvoznikov in trgovcev niso bile predložene dodatne pripombe ali informacije. Zato se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (134) do (138) začasne uredbe o interesu teh skupin.
9.2. Uvozniki in trgovci
(148)
V zvezi z interesom uvoznikov in trgovcev niso bile predložene dodatne pripombe ali informacije. Zato se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (139) do (143) začasne uredbe o interesu teh skupin.
9.3. Uporabniki
(149)
Po objavi začasnih ukrepov so se oglasili trije dodatni tiskarji in založniki. Trdili so, da bodo imeli ukrepi negativne učinke na industrije na koncu proizvodne verige, ker bi zvišanja cen lahko povzročila premestitev tiskarske industrije, to pa bi privedlo do povečanega uvoza tiskovine na koncu proizvodne verige. To trditev je podpiralo dejstvo, da se je uvoz tiskovine iz Kitajske zelo hitro povečal v zadnjih letih in je očitno dosegel znatni tržni delež celotne potrošnje tiskovine v Evropi.
(150)
Prav tako so trdili, da bodo ukrepi povzročili pomanjkanje ponudbe na trgu in daljše dobavne roke za uporabnike.
(151)
Večina teh trditev se ni nanašala na posamezne družbe in so bile podobne trditvam, ki so bile izrečene že v začasni fazi preiskave in so se obravnavale v uvodnih izjavah (146) in (150) začasne uredbe. Opozoriti je treba, da je bilo sodelovanje tiskarjev omejeno, in na podlagi prejetih omejenih količinskih informacij je bilo ugotovljeno, da so tiskarji res občutljivi na zvišanja cen zaradi ravni njihove dobičkonosnosti in deleža PFP v njihovih stroških. Vendar večina tiskarjev v OP ni neposredno kupovala kitajskega papirja ali pa so bili ti nakupi zelo omejeni in količina kitajskega papirja, ki ga tiskarji uporabljajo, je na splošno majhna, zato bi bil neposredni učinek dajatve zanemarljiv. Večina tiskarjev je tudi trdila, da bi delež dobave neposredno iz tretjih držav ostal omejen, ker potrebujejo kratke dobavne roke.
(152)
Glede trditev v zvezi s tiskovino na koncu proizvodne verige iz Kitajske je treba opozoriti, da uvozna statistika o tiskovini zajema širok obseg izdelkov, ki vključujejo končno tiskovino, ki ni natisnjena na premazanem finem papirju. Na podlagi razpoložljivih informacij ni bilo mogoče oceniti, kateri del izdelkov, uvožen iz Kitajske, je natisnjen na zadevnem izdelku in kateri je natisnjen na drugih vrstah papirja. Vendar je iz predloženih informacij razvidno, da tiskovina s poreklom iz Kitajske večinoma zajema nekatere posebne kategorije knjig, otroške knjige, koledarje, embalaže in voščilnice. Izdelki, ki so „občutljivi s časovnega vidika“, na primer tedenske revije/mesečniki in drug časopisni papir, so manj verjetno uvoženi iz Kitajske zaradi časa, ki je potreben za prevoz. Medtem ko je tiskanje nekaterih tiskanih izdelkov bolj podvrženo premestitvi, obstajajo po drugi strani vrste izdelkov, za katere sta geografska bližina in storitev odločilnega pomena in zato nanje tuja konkurenca ne bi vplivala. Čeprav je papir pomemben stroškovni dejavnik tiskarske industrije, je to poleg tega delovno intenzivna industrija, zato imajo lahko stroški dela pomembnejšo vlogo pri premestitvenih gibanjih. Ni torej mogoče izključiti, da se bo uvoz tiskanih izdelkov, ki so tiskani na PFP, povečal, vendar ni mogoče z natančnostjo oceniti ravni povečanja niti v kolikšni meri bo to vplivalo na konkurenčnost tiskarskih proizvajalcev, posledično pa tudi ne kakšen neposreden učinek bi zvišanje cen lahko imelo na tiskarsko industrijo Unije na koncu proizvodne verige.
(153)
Iz predloženih informacij je tudi razvidno, da tiskarska industrija trpi zaradi strukturne presežne zmogljivosti, kar povzroča nenehno prestrukturiranje sektorja. Ena od gonilnih sil prestrukturiranja pa je bila tudi konsolidacija proizvajalcev papirja znotraj vrednostne verige. Težave tiskarske industrije pri zvišanju cen veljajo predvsem za posledico te strukturne presežne zmogljivosti tiskarske industrije.
(154)
Zainteresirane strani, ki zatrjujejo morebitno pomanjkanje ponudbe, niso količinsko opredelile ali ocenile morebitnega pomanjkanja. Zdi se, da stopnja izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije, ki je bila v OP v višini 83 %, vsekakor ne potrjuje trditev, kar pomeni, da je proste zmogljivosti okoli en milijon ton. Na podlagi teh podatkov je malo verjetno, da bi prišlo do pomanjkanja.
9.4. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(155)
Glede na navedeno se potrdijo začasne ugotovitve v zvezi z interesom Unije, in sicer da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi dokončnih ukrepov za uvoz PFP s poreklom iz LRK.
10. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
10.1. Stopnja odprave škode
(156)
Ena skupina kitajskih proizvajalcev izvoznikov je zaprosila za dodatne podrobnosti o metodi, uporabljeni za izračun ciljnega dobička v višini 8 %, ki je bil uporabljen za izračun neškodljive cene. Sklicevala se je na pritožbo, v kateri je bil predlagani ciljni dobiček nižji.
(157)
Pritožnik je po drugi strani zahteval, da bi se ciljni dobiček moral določiti v višini najmanj 10 %, pri čemer je svoje argumente utemeljil na pričakovani stopnji dobička, ki jo neodvisne bonitetne agencije uporabljajo pri svoji metodologiji za klasifikacijo, ter na dobičkonosnosti proizvajalca, dejavnega v drugem segmentu proizvodnje papirja, na katerega ne vpliva kitajski uvoz.
(158)
Treba je pojasniti, da je bil v pritožbi predlagani ciljni dobiček proučen na podlagi izpolnjenih vprašalnikov in preveritvenih obiskov pri reprezentativnih proizvajalcih Unije. Natančneje so se upoštevali stroški naložbe v stroje. Izkazalo se je, da ciljni dobiček, ki je bil določen na podlagi slednjega, izraža potrebne velike vnaprejšnje naložbe ter tveganje, ki je povezano s to kapitalsko intenzivno industrijo v odsotnosti dampinškega in/ali subvencioniranega uvoza. Zato se cilji dobiček v višini 8 % šteje za raven, ki bi jo industrija lahko dosegla v odsotnosti dampinškega uvoza. Da se zagotovi skladen pristop pri izračunu dampinga, nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen ter zaradi razlogov iz uvodnih izjav (68) do (71), se je izračun stopnje odprave škode popravil tako, da se je izključil izvoz družbe iz skupine enega sodelujočega proizvajalca izvoznika, kot je navedeno v uvodni izjavi (86).
(159)
Pri vseh drugih vidikih se uvodne izjave (153) do (161) začasne uredbe potrdijo.
10.2. Dokončni ukrepi
(160)
Glede na sklepne ugotovitve v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Unije in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz premazanega finega papirja s poreklom iz LRK na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeni stopnji škode.
(161)
Opozoriti je treba, da je bila vzporedno s protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom premazanega finega papirja s poreklom iz LRK izvedena protisubvencijska preiskava. V skladu s členom 14(1) osnovne uredbe in drugim pododstavkom člena 24(1) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (8), („osnovna protisubvencijska uredba“) za noben izdelek ne smejo hkrati veljati protidampinške in izravnalne dajatve za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali iz izvoznega subvencioniranja, zato se je zdelo nujno določiti, ali zneski subvencij in stopnje dampinga izhajajo iz istih razmer in v kakem obsegu.
(162)
Kar zadeva subvencijske sheme, ki so pomenile izvozne subvencije v smislu člena 4(4)(a) osnovne protisubvencijske uredbe, je delni razlog (tj. 0,05 %) za dokončno stopnjo dampinga, ki je bila določena za dva kitajska proizvajalca izvoznika, obstoj izvoznih subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Glede na druge subvencijske sheme se ob uporabi pravila nižje dajatve v tem primeru in zneska subvencioniranja, ki je bil ugotovljen v vzporedno opravljeni protisubvencijski preiskavi, ni zdelo nujno nadalje proučevati, ali in do kakšne meje se iste subvencije kompenzirajo dvakrat, kadar se protidampinške in izravnalne dajatve uvedejo hkrati na isti uvoženi izdelek.
(163)
V zvezi z dokončnimi stopnjami dampinga in ravnmi subvencij na ravni države je treba opozoriti, da so bile določene z uporabo dokončne stopnje dampinga in dokončne stopnje subvencije, ki sta bili določeni za sodelujoče družbe z najvišjimi individualnimi stopnjami dajatve, tj. 63 % za dokončno stopnjo dampinga in 16 % za dokončne stopnje subvencije.
(164)
Opozoriti je treba, da se v antidampinških in antisubvencijskih preiskavah uporablja ista stopnja odprave škode. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je stopnja odprave škode nižja od dokončne stopnje dampinga, vendar višja od dokončne stopnje subvencije. Zato se zdi primerno uvesti dokončno izravnalno dajatev v višini ugotovljenih dokončnih stopenj subvencije in nato uvesti dokončno protidampinško dajatev do višine ustrezne stopnje odprave škode.
(165)
Na podlagi navedenega, ob upoštevanju ugotovitev iz Uredbe Sveta (EU) št. 452/2011 z dne 6. maja 2011 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (9) ter glede na zadnji stavek odstavka 1 člena 14 osnovne uredbe, da se dajatev ne bo uvedla do mere, potrebne za upoštevanje pravila iz navedenega stavka, sta stopnja dokončne protidampinške dajatve za LRK in stopnja, po kateri se bodo take dajatve uvajale, določeni, kot sledi:
Družba
Skupna stopnja subvencije
Pri čemer je izvozna subvencija
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Dokončna stopnja izravnalne dajatve
Dokončna stopnja protidampinške dajatve
Dokončna stopnja protidampinške dajatve, ki se bo uvedla
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK
12 %
0,05 %
43,5 %
20 %
12 %
20 %
8 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK
4 %
0 %
63 %
39,1 %
4 %
39,1 %
35,1 %
vse druge družbe
12 %
0,05 %
63 %
39,1 %
12 %
39,1 %
27,1 %
11. DOKONČNO POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV
(166)
Glede na višino ugotovljene stopnje dampinga, glede na stopnjo škode, povzročene industriji Unije, in ob upoštevanju, da v vzporedni protisubvencijski preiskavi niso bili uvedeni začasni ukrepi, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedene začasne dajatve.
(167)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bilo dokončno pobiranje začasne dajatve na stopnjah iz člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1042/2010 v nasprotju z drugim stavkom odstavka 3 člena 10 osnovne uredbe. Vendar kot je pojasnjeno v tej uredbi in zlasti v odstavku 2 člena 1 Uredbe, je dokončna dajatev, uvedena s to uredbo, pravzaprav višja od začasne dajatve, ki je bila uvedena. V teh okoliščinah je treba dokončno pobrati začasno dajatev na stopnjah iz člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1042/2010 -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na premazan fini papir, ki je papir ali karton, premazan z ene ali z obeh strani (razen kraft papir ali kraft karton), v listih ali zvitkih, ter z maso med 70 g/m2 in 400 g/ m2 ter belino nad 84 (izmerjeno v skladu z ISO 2470-1), ki je trenutno uvrščen pod oznake KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 in ex 4810 99 90 (oznake TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 in 4810999020) ter je s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
Dokončna protidampinška dajatev ne zajema zvitkov, primernih za uporabo na strojih za rotacijski tisk. Zvitki, primerni za uporabo na strojih za rotacijski tisk, so opredeljeni kot zvitki, katerih rezultat preskusa po preskusnem standardu ISO 3783:2006 za določanje odpornosti proti trganju z metodo pospešene hitrosti ob uporabi preskusne naprave IGT (električni model) je manj kot 30 N/m pri meritvi v prečni smeri papirja ter manj kot 50 N/m pri meritvi v smeri stroja. Dokončna protidampinška dajatev se tudi ne nanaša na večplastni papir in večplastni karton.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve je naslednja:
Družba
Stopnja protidampinške dajatve
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK
20 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK
39,1 %
vse druge družbe
39,1 %
3. Protidampinška dajatev iz člena 1(2) se ne bo pobrala v višini 12 % pri Gold East Paper (Jiangsu) Co. in Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., 4 % pri Shangdong Chenming Paper Holdings Limited in Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd ter 12 % pri vseh drugih družbah, če se ustrezni znesek pobere v skladu z Uredbo (EU) št. 452/2011.
4. Glede na člen 1(2) in (3) je stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, naslednja:
Družba
Stopnja protidampinške dajatve
Dodatna oznaka TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK
8 %
B001
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK
35,1 %
B013
vse druge družbe
27,1 %
B999
5. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1042/2010, se dokončno poberejo na stopnji začasne dajatve, ki jo uvaja člen 1 navedene uredbe.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 6. maja 2011