PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1331/2011
ze dne 14. prosince 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 627/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 (dále jen „podnět“) podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemná podání. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(5)
Co se týká tří žádostí o individuální zjišťování, s konečnou platností bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování nelze přiznat, jelikož by při šetření znamenalo příliš velké zatížení a znemožnilo by dokončit šetření včas. Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise vybrala reprezentativní vzorek představující 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dva ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku představují velké skupiny. Velikost skupin představovala při tomto šetření obzvláštní zátěž, a to s ohledem na úsilí vynaložené při šetření i analýzu. Za této situace nebylo možno žádostem dalších vyvážejících výrobců o individuální zjišťování vyhovět.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(6)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotčeným výrobkem jsou bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli (jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(7)
Jelikož s ohledem na dotčený výrobek nebyly po zveřejnění prozatímních zjištění předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 15. až 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(8)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(9)
Po zveřejnění prozatímních zjištění zpochybnily některé strany zjištění týkající se rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jak bylo uvedeno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Jedna strana uvedla, že Komise nezveřejnila rozdíl v cenách surovin mezi trhem EU a trhem ČLR. V tomto ohledu je nutno uvést, že zveřejněná zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stejně jako prozatímní nařízení uvádějí rozdíl mezi nominálními cenami surovin v EU, USA a nominálními cenami surovin v ČLR. Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento rozdíl činí průměrně a v závislosti na kvalitě oceli přibližně 30 %. Pokud jde o zdroje informací, které tvořily základ pro toto srovnání, Komise použila údaje, jež byly k dispozici od spolupracujících výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly podrobeny křížové kontrole s některými veřejně dostupnými zdroji (3).
(11)
Dále se uvádělo, že Komise nesrovnala ceny železné rudy dovážené do ČLR a mezinárodní tržní ceny. Podle souvisejícího tvrzení nebyly poskytnuty žádné údaje o dopadu cen železné rudy na náklady na suroviny (předvalky, ingoty, tyče kruhového průřezu) pořizované výrobci dotčeného výrobku. Odkaz na železnou rudu v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl učiněn v souvislosti s konkurenční výhodou s cílem analyzovat možné vysvětlení nízkých cen předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu v ČLR. Železná ruda a rovněž nikl a chrom jsou hlavními nákladovými činiteli při výrobě předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že ceny železné rudy, niklu a chromu obvykle vycházejí z mezinárodních tržních cen, může být jejich dopad na rozdíl v cenách předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu pocházejících z EU a ČLR a následně na bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli pouze omezený. Zjištění, která vedla k odmítnutí prvního kritéria v souvislosti se žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla proto založena na cenách železné rudy, nýbrž na rozdílu v cenách surovin, tj. předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu, jež se přímo používají při výrobě dotčeného výrobku; tento cenový rozdíl spolu se zjištěným zásahem státu (vývozní daň a žádné vrácení DPH) vedl k závěru, že nebylo prokázáno splnění prvního kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(12)
Jedna strana několikrát zopakovala stejné tvrzení týkající se procesních aspektů rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se týkalo konzultací s poradním výborem členských států, konkrétně informací předaných tomuto výboru v průběhu tohoto šetření. Záležitost byla objasněna ve dvou dopisech, jež byly této straně zaslány, a byla předmětem řady výměn s úředníkem pro slyšení. V této souvislosti je třeba uvést, že podle čl. 19 odst. 5 základního nařízení se vyměňované informace týkající se konzultací s poradním výborem členských států nesdělují, nestanoví-li základní nařízení jinak. Platné předpisy proto neumožňují povolit stranám přístup k informacím vyměňovaným mezi Komisí a členskými státy.
(13)
Tatáž strana předložila určitá tvrzení týkající se především otázky narušení na trhu surovin. Uvádělo se, že na předvalky z nerezavějící oceli nakupované na domácím trhu ČLR připadala během období šetření pouze část nákupů surovin. V tomto ohledu se především podotýká, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nestanoví žádnou prahovou hodnotu, pokud jde o podíl nakoupených surovin, který musí být dotčen narušením. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je stanoveno, že se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Co je však důležitější, Komise objasnila, že se narušení na trhu surovin v ČLR týkala hlavních surovin používaných při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, a nikoli pouze předvalků. Hlavními surovinami používanými při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jsou předvalky, ingoty a tyče kruhového průřezu z nerezavějící oceli, které představují více než 50 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Tyto suroviny spadají společně do kódu HS 7218 10 (ingoty a jiné primární formy nerezavějící oceli). Na všechny tyto suroviny se vztahuje 15 % vývozní daň a při vývozu se nevrací 17 % DPH. V této souvislosti vedla zjištěná narušení k závěru, že žádný z vyvážejících výrobců ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje první kritérium používané při posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
U dotyčné společnosti připadala na suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a nakoupené na domácím trhu ČLR významná část - přibližně 30 % nákupů. Mimoto je nutno podotknout, že další velká část byla dovážena od společností ve spojení. Zaměříme-li se konkrétně na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pak nákupy na domácím trhu činí dokonce 56 %. Na rozdíl od tvrzení této strany proto nedošlo k nesprávnému uvedení skutečností, pokud jde o dotyčné rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, a to ani při komunikaci s touto stranou, ani v procesu konzultací s poradním výborem, který byl informován o všech předložených tvrzeních. Toto tvrzení je proto třeba odmítnout.
(14)
Jedna společnost uvedla, že by rozhodnutí o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství mělo být individuální a specifické pro každou společnost, zatímco v daném případě rozšířily orgány obecná zjištění na úrovni země na jednotlivé výrobce. Toto tvrzení nelze přijmout; analýza provedená orgány byla provedena individuálně pro každého výrobce zařazeného do vzorku. Je pravdou, že orgány dospěly ke stejnému závěru u tří výrobců zařazených do vzorku, to je však zapříčiněno skutečností, že do rozhodovacího procesu každého výrobce zasahoval stát, jak je objasněno v prozatímním nařízení.
(15)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje zjištění, že všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství je nutno zamítnout, jak je stanoveno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(16)
Jedna strana uvedla, že jako srovnatelná země měly být použity Spojené státy americké. V této souvislosti je třeba zmínit, že důvody rozhodnutí nepoužít jako srovnatelnou zemi USA byly důkladně projednány v 46. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vzhledem ke skutečnosti, že dotyčná strana své tvrzení neodůvodnila a nepředložila žádné další argumenty, jež by mohly změnit zjištění týkající se USA jako možné srovnatelné země, je nutno toto tvrzení odmítnout.
(17)
Současně je třeba zdůraznit, že Komise nadále usilovala o navázání spolupráce ze strany vhodné srovnatelné země. Kromě úsilí uvedeného v 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení kontaktovala Komise výrobce v Brazílii, Kanadě, Malajsii, Mexiku, Jižní Africe, Jižní Koreji, na Tchaj-wanu a Ukrajině. Celkem bylo kontaktováno 46 společností, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(18)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje prozatímní závěr, že by běžná hodnota měla být založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(19)
Jak je podrobně uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, běžná hodnota je založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
(20)
Připomínky stran týkající se cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost), jsou projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(21)
Jedna společnost tvrdila, že by běžnou hodnotu bylo možno zjistit početně na základě cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu z EU do USA nebo do EU výrobci v Unii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Společnost nepředložila žádná tvrzení ohledně toho, proč by toto početní zjištění bylo při stanovení běžné hodnoty vhodnější než způsob použitý v prozatímním nařízení. Nebylo zejména odůvodněno, proč by bylo vhodnější určit běžnou hodnotu početně na základě cen dutých prvků než na základě cen výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek.
(22)
Nebylo rovněž doloženo, proč by se měl uvážit vývoz EU do USA. Tato alternativa se nejeví jako vhodná zejména s ohledem na skutečnost, že všichni spolupracující výrobci v USA spoléhají na dovoz od svých mateřských společností v EU, jak již bylo zmíněno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vysoké náklady na zpracování v USA, jak je uvedeno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (což je právě důvod, proč se USA nepovažovaly za vhodnou srovnatelnou zemi), znamenají, že navrhovaná metoda není vhodná.
(23)
Pokud jde o vývoz z USA do EU, tato otázka byla výslovně projednána v 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Usuzovalo se, že by ceny vývozu z USA byly poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem tohoto vývozu je velmi omezený.
(24)
Tatáž společnost navrhla určit běžnou hodnotu početně na základě skutečných cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu výrobci v Unii. Výrobce v Unii, který do EU dováží duté prvky z Indie a který byl zmíněn v podnětu, však při tomto šetření nespolupracoval. Stejně tak nespolupracoval ani žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří dovážejí duté prvky z jakékoli země mimo EU. Navrhovanou metodiku proto nelze použít.
(25)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje stanovení běžné hodnoty, jak je uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Vývozní cena
(26)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že by se v zájmu zajištění spravedlivého srovnání mělo za datum prodeje považovat spíše datum objednávky než datum vystavení faktury. Toto tvrzení bylo předloženo s odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Jak již bylo dotyčné straně vysvětleno během slyšení u úředníka pro slyšení, které se konalo dne 11. března 2011, dotyčné ustanovení se vztahuje výhradně na měnové přepočty, tj. použitelné směnné kurzy v případě, je-li za účelem srovnání cen nutný přepočet měn. Odkaz na data objednávek se proto týká měnových přepočtů v rámci spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty a nesouvisí s obratem a objemem vývozu do EU během období šetření.
(27)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit. Potvrzuje se proto 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Srovnání
(28)
Jak je uvedeno výše ve 20. bodě odůvodnění, připomínky stran týkající se skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost) jsou podrobněji projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(29)
Jedna strana zpochybnila způsob srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty na základě tří konkrétních parametrů (průměr, jakostní třída oceli a druh výroby (např. tažení za studena nebo za tepla)). Tato strana uvedla, že srovnání mělo být provedeno na podrobnější úrovni, tj. s přihlédnutím rovněž k dalším parametrům, zejména tloušťce stěny, délce a zkouškám.
(30)
Útvary Komise skutečně shromáždily informace týkající se řady parametrů, včetně délky, tloušťky stěny a zkoušek.
(31)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen ze všech srovnatelných vývozních obchodů. Ustanovení čl. 2 odst. 11 základního nařízení vyžaduje, aby byly výpočty dumpingu založeny na „všech srovnatelných vývozních obchodech“, pokud „ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak“. Společnost poukázala na tzv. kontrolní číslo výrobku a parametry, které jsou v něm obsaženy. V tomto ohledu je nutno podotknout, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku. V zájmu spravedlivého srovnání bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech.
(32)
Na základě tvrzení společnosti Komise v dopise objasnila, že tloušťka stěny trubky souvisí úměrně s její hmotností, a srovnání se na ni tudíž vztahovalo nepřímo. Ostatní vlastnosti, jako zkoušky, mají na srovnání menší dopad. Téměř všechny dotčené výrobky jsou například podrobeny běžným zkušebním aplikacím.
(33)
Je nutno zdůraznit, že v rozporu s tvrzeními této strany Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří více než jiné lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné trubky, ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej bez ohledu na průměr nebo délku trubky.
(34)
Společnost dále uvedla, že přístup, který Komise použila, jí znemožnil požádat o úpravy s ohledem na fyzické vlastnosti. Toto tvrzení se opět zakládalo na skutečnosti, že Komise provedla srovnání na základě tří parametrů, a nikoli více parametrů, jak již bylo projednáno výše v 31. bodě odůvodnění a v následujících bodech odůvodnění.
(35)
Co se týká procesního aspektu srovnání, který taktéž nadnesla stejná strana, je nutno podotknout, že společnost měla plně možnost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v jejím případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly zveřejněny ke dni vyhlášení prozatímního nařízení. Společnost se k otázce parametrů použitých při srovnání vyjádřila v dopise ze dne 11. července 2011, v němž požádala o další objasnění. Útvary Komise odpověděly dne 19. července 2011. Společnost poté zopakovala svá tvrzení v dopise ze dne 29. července 2011. Společnost nesouhlasila se základem pro srovnání a opakovaně tvrdila, že parametry jako tloušťka stěny, délka nebo zkoušky mají dopad na ceny. Jak bylo uvedeno výše, Komise uznává, že tyto parametry mají určitý dopad na ceny. Pokládalo se však za vhodnější, aby byly výpočty založeny na 3 nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody a současně umožňuje nalézt odpovídající prodej pro všechny srovnatelné vývozní obchody.
(36)
Společnost tvrdila, že jí bylo znemožněno požádat o úpravu. Toto tvrzení je nutno odmítnout. Možnost podat žádosti existovala v průběhu celého řízení, v neposlední řadě v době zveřejnění prozatímních zjištění, kdy se společnost dozvěděla o všech podrobnostech výpočtů.
(37)
Jedna strana uvedla, že použití výrobních nákladů u menších průměrů na větší průměry neodráží skutečné náklady, jelikož u větších průměrů jsou náklady mnohem vyšší. Tato strana však nepředložila žádnou alternativu, ani své tvrzení nedoložila. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyla předložena žádná alternativní metoda, považovala se použitá metoda za nejpřiměřenější.
(38)
Jedna společnost uvedla, že počet úprav (úpravy s ohledem na skutečnost, že Komise použila tři parametry, a nikoli více parametrů, a úpravy o jakost a obchodní úroveň) naznačuje, že výrobky výrobců v Unii jsou těžko srovnatelné s dováženými výrobky z ČLR. V této souvislosti se podotýká, že skutečnost, že orgány provádějí úpravy, je nedílnou součástí jakéhokoli výpočtu dumpingu. Tyto úpravy se předpokládají v základním nařízení, a jako takové proto nezpochybňují srovnatelnost mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem. Vysoký poměr shody ve skutečnosti potvrzuje, že dotčený výrobek a obdobný výrobek jsou zcela srovnatelné.
(39)
S ohledem na výše uvedená tvrzení se potvrzují zjištění uvedená v 53. a 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dumpingové rozpětí
(40)
Jedna strana uvedla, že kvůli vysokému kolísání cen niklu mělo být dumpingové rozpětí vypočítáno na čtvrtletním základě. V tomto ohledu se podotýká, že v daném případě není srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou srovnáním cen a nákladů, nýbrž pouze srovnáním váženého průměru prodejních cen (běžná hodnota byla stanovena na základě prodejních cen výrobního odvětví EU). Růst cen niklu byl mimoto odrazem růstu světových tržních cen, a nejednalo se proto o ojedinělý jev v ČLR. Tento růst cen ovlivnil nejvýše tři měsíce období šetření, zatímco prodej dotčeného výrobku se uskutečňoval v celém období šetření. Změny cen surovin je mimoto nutno považovat za běžnou součást obchodních operací. Rostoucí ceny niklu by měly ovlivnit výrobce v Unii i v ČLR stejně, jelikož cena niklu je stanovena na Londýnské burze kovů. Případné rozdíly by byly zapříčiněny narušením cen surovin v ČLR, a neměly by být proto při výpočtu brány v potaz. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout, a srovnání bylo založeno na ročních průměrných vývozních cenách ČLR a ročních průměrných cenách EU s náležitou úpravou o přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(41)
Jeden výrobce v ČLR předložil odůvodněné tvrzení, že výpočet úprav ve výpočtu jeho individuálního dumpingu nebyl správný. Komise toto tvrzení uznala a provedla nový výpočet, který vedl k dumpingovému rozpětí ve výši 83,7 %. Kromě této změny se potvrzují zjištění uvedená v 55. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Revidovaná dumpingová rozpětí činí:
Konečná antidumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
71,5 %
Všechny ostatní společnosti
83,7 %
E. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(42)
Pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců v Unii, po zveřejnění prozatímních zjištění nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 62. a 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(43)
S ohledem na spotřebu v Unii nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 64. až 66. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(44)
Co se týká prozatímních zjištění ohledně objemu, podílu na trhu a vývoje ceny dumpingového dovozu, zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 67. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(45)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení ze strany dovozu z ČLR, vyžádali si vyvážející výrobci v ČLR i výrobní odvětví Unie další informace o způsobu stanovení určitých úprav (jako jsou náklady vynaložené po dovozu, obchodní úroveň a jakost), které byly použity při výpočtu. Komise těmto žádostem vyhověla a zveřejnila údaje o způsobu stanovení těchto úprav, přičemž bylo současně zajištěno dodržení pravidel týkajících se zachování důvěrnosti.
(46)
Na základě připomínek jednoho výrobce v ČLR byla provedena menší oprava ve výpočtu cenového podbízení, jelikož v prozatímním výpočtu zahrnovala úprava o obchodní úroveň rovněž část nákladů vynaložených po dovozu, jež byly současně předmětem zvláštní úpravy o všechny náklady vynaložené po dovozu. Tato oprava měla za následek změnu rozpětí cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy o méně než jeden procentní bod (pokud jde o revizi úrovně pro odstranění újmy, viz níže 82. a 83. bod odůvodnění) v porovnání s prozatímní fází.
(47)
Kromě výše uvedených změn se při neexistenci jakýchkoli jiných připomínek potvrzuje 70. a 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Po zveřejnění prozatímních zjištění někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by z analýzy újmy měly být vyloučeny určité ukazatele. Zejména uváděli, že výroba a využití kapacity klesalo stejným tempem jako spotřeba v Unii, a tvrdili, že z tohoto důvodu by se tyto ukazatele neměly v analýze týkající se podstatné újmy brát v úvahu. Obdobné tvrzení bylo předloženo s ohledem na pokles prodeje Unie, k němuž údajně rovněž docházelo tempem srovnatelným se snižováním spotřeby.
(49)
V této souvislosti se za prvé poznamenává, že podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení by v analýze újmy měly být přezkoumány „všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví“. Pokud jde o možné účinky jiných činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu přispět k újmě, těmito účinky se zabývá kapitola F. Příčinná souvislost, zejména bod týkající se účinků případných jiných činitelů (viz níže 59. až 69. bod odůvodnění).
(50)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 72. až 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(51)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 90. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu a hospodářského poklesu
(52)
Některé strany zopakovaly svá tvrzení, která byla předložena v prozatímní fázi, že významnou část podstatné újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, je nutno přičíst jiným činitelům než dumpingovému dovozu.
(53)
V této souvislosti někteří vyvážející výrobci v ČLR po zveřejnění prozatímních zjištění zejména uváděli, že značná část úbytku objemu prodeje a podílu na trhu byla zapříčiněna spíše klesající poptávkou v důsledku hospodářské krize než dumpingovým dovozem z ČLR. Tito vyvážející výrobci dále tvrdili, že srovnatelné snížení cen dovozu z ČLR a výrobního odvětví Unie v posuzovaném období (o 9 %, resp. 8 %) rovněž naznačuje, že klesající ceny výrobního odvětví Unie byly zapříčiněny pouze klesající tržní poptávkou, a nikoli účinkem dumpingového dovozu.
(54)
Za prvé je třeba podotknout, že se v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení uznává, že hospodářský pokles a výsledné zmenšení poptávky měly nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Unie a že jako takové mohly přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. To však nezmenšuje účinek levného dumpingového dovozu z ČLR působícího újmu, který v posuzovaném období značně zvýšil svůj podíl na trhu Unie.
(55)
Jak je objasněno v 104. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, účinek dumpingového dovozu způsoboval v době klesající poptávky ještě větší újmu než v letech rychlého růstu. Zdá se, že během celého posuzovaného období byly ceny dovozu z ČLR trvale nižší než ceny Unie. V období šetření bylo cenové podbízení v rozmezí od 21 % do 32 % a podíl dovozu z ČLR na trhu Unie činil více než 18 %, a to v důsledku značného přírůstku v posuzovaném období o 7,9 procentního bodu. Zatímco dovoz z ČLR vyvíjel zjevný cenový tlak, který výrobnímu odvětví Unie bránil ve stanovení cen pokrývajících náklady (neřkuli ziskových cen), vyšší objem a podíl tohoto dovozu na trhu současně výrobnímu odvětví Unie znemožnil rovněž dosáhnout vyšších objemů výroby, využití kapacity a prodeje, zejména s ohledem na výrobky komoditního typu, které se prodávají především prostřednictvím distributorů.
(56)
Za druhé, vyvození závěrů pouze na základě vybraných ukazatelů újmy, jako je objem prodeje a podíl na trhu či pouze prodejní ceny, by v tomto případě narušilo analýzu. Úbytek objemu prodeje a podílu na trhu byl například spojen mimo jiné s vážným zhoršením ziskovosti a byl do značné míry zapříčiněn cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu. Co se týká konkrétně otázky podílu na trhu, během posuzovaného období přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu ve prospěch dovozu z ČLR. Vzhledem k míře cenového podbízení a růstu dovozu z ČLR v relativním i absolutním vyjádření nelze v žádném případě dospět k závěru, že snížení cen výrobců v Unii nesouviselo s úrovní cen dumpingového dovozu.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje zjištěná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou v důsledku společné existence značného objemu a cenového tlaku vyvíjeného dovozem z ČLR na výrobní odvětví Unie.
(58)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(59)
Co se týká účinku dovozu z ostatních třetích zemí do Unie, někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 1,0 procentního bodu z celkem 3,6 procentního bodu měl přičíst dovozu z Japonska a Indie. Ve skutečnosti však dovoz z ČLR získal podíl na trhu na úkor dovozu z ostatních zemí i na úkor výrobního odvětví Unie. Nárůst podílu dovozu z ČLR na trhu o 7,9 procentního bodu lze rozdělit na úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a úbytek podílu ostatního dovozu na trhu o 4,3 procentního bodu.
(60)
Titíž vyvážející výrobci v ČLR uvedli, že se významně snížily rovněž průměrné ceny dovozu z některých vybraných ostatních třetích zemí, zejména Ukrajiny, Indie a USA, což mohlo výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti se však podotýká, že v průběhu posuzovaného období se průměrná cena dovozu ze všech zemí kromě ČLR ve skutečnosti celkově zvýšila o 34 %. Jak již bylo uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná cena dovozu z USA podstatně překračovala ceny na trhu Unie. Jak bylo zdůrazněno ve stejném bodě odůvodnění, podíl dovozu z Ukrajiny na trhu se zmenšil, zatímco podíly amerického a indického dovozu na trhu byly v podstatě stálé. Na základě údajů Eurostatu o tomto dovozu však nelze dospět k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí hrál v zhoršení stavu výrobního odvětví Unie důležitou úlohu, a narušil tak zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou.
(61)
Jelikož s ohledem na zjištění uvedená v 97. až 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebyly předloženy žádné další připomínky, jsou tato zjištění potvrzena.
(62)
Pokud jde o účinek hospodářského poklesu, důvody, proč nelze hospodářský pokles považovat za prvek narušující příčinnou souvislost, byly analyzovány výše v 52. až 58. bodě odůvodnění. Jelikož žádná z předložených připomínek nenaznačovala opak, jsou zachována zjištění uvedená v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(63)
Co se týká vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně zjištění uvedených v 107. a 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou tato zjištění potvrzena.
(64)
Řada vyvážejících výrobců v ČLR uvedla, že důležitou úlohu v zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie hrál spíše 18 % nárůst jednotkových výrobních nákladů popsaný v 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení než dumpingový dovoz, a požadovala podrobnější analýzu účinku tohoto zvýšení jednotkových nákladů.
(65)
Komise tuto záležitost ověřila a zjistila, že zvýšení jednotkových výrobních nákladů lze přičíst vyšším nákladům na výrobu v důsledku vyšších cen surovin a vyšším fixním nákladům, jako jsou přímé mzdové náklady, odpisy, výrobní režijní náklady a prodejní, správní a režijní náklady, a rovněž rychlému poklesu výroby.
(66)
Vzhledem ke skutečnosti, že se na výkyvy v nákladech na suroviny do značné míry vztahoval mechanismus výrobního odvětví Unie pro stanovování cen (tzv. mechanismus „přirážky za slévání“ spojuje u nejdůležitějších surovin, jako je nikl, molybden a chrom, ceny přímo s cenovými nabídkami), jejich dopad na ziskovost není pravděpodobně významný. Na úroveň ziskovosti však měly přímý dopad ostatní prvky související s nedostatečnými objemy výroby a prodeje. Jelikož by v případě neexistence dumpingového dovozu byly objemy výroby a prodeje výrobního odvětví Unie podstatně vyšší, nelze vyvodit závěr, že důležitým faktorem vedoucím k újmě je spíše zvýšení jednotkových výrobních nákladů než dumpingový dovoz, jelikož toto zvýšení je neoddělitelně spojeno s větším objemem dumpingového dovozu.
(67)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR rovněž uvedli, že významným činitelem, který vedl k zjištěné újmě, mohla být skutečnost, že výrobní odvětví Unie neprovedlo navzdory klesající spotřebě restrukturalizaci.
(68)
V tomto ohledu se za prvé uvádí, že se výrobní odvětví Unie muselo vypořádat nejen s účinkem klesající spotřeby, nýbrž i s dopady dumpingového dovozu v době klesající spotřeby. Šetřením však bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie i) zachovalo svou výrobní kapacitu v očekávání dočasné povahy krize a nadcházejícího zotavení a nemohlo se od něj očekávat, že svou kapacitu přizpůsobí kvůli rostoucímu objemu dovozu z ČLR s mimořádně nízkými, dumpingovými cenami, ii) trvale rozvíjelo svou sortimentní skladbu se zaměřením na specializované výrobky s vyšší hodnotou, u nichž je konkurence ČLR méně výrazná, a iii) v posuzovaném období snížilo počet svých pracovníků o 8 % a průměrné mzdové náklady na zaměstnance o 2 % (pokud by se toto snížení posuzovalo pouze v období krize, tj. mezi rokem 2008 a obdobím šetření, představovalo by 19, resp. 11 procentních bodů). Všechny tyto údaje prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo při přijímání opatření velmi aktivní ve snaze reagovat na nepříznivé účinky vyplývající ze způsobené újmy. Ukázalo se však, že výše uvedené kroky v době slabé poptávky nepostačovaly k vyrovnání účinků dumpingového dovozu způsobujících újmu.
(69)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 109. a 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(70)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad jiných činitelů kromě dumpingového dovozu z ČLR je takový, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(71)
Potvrzují se proto závěry ohledně příčinné souvislosti uvedené v prozatímním nařízení, jež byly shrnuty v 111. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
(72)
S ohledem na připomínky stran pokračovala Komise v analýze týkající se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(73)
Pokud jde o zájem výrobního odvětví Unie, nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 116. až 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(74)
Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 121. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů
(75)
Po uložení prozatímních nařízení předložila jedna uživatelská společnost, která nespolupracovala, připomínky týkající se zájmu Unie. Tento uživatel zejména tvrdil, že dopad antidumpingových opatření na společnost bude značný. Uvedl, že duté profily z nerezavějící oceli jsou rozhodující součástí řady navazujících výrobků, včetně výrobků vyráběných tímto uživatelem (např. tepelné výměníky), a že existují rovněž další obavy ohledně bezpečnosti dodávek vzhledem k prodlevám, které tato společnost zažila u určitých dodávek výrobců v Unii.
(76)
Avšak vzhledem ke skutečnosti, že tento uživatel pořizuje v Číně pouze 5 % trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jeví se možný dopad na tuto společnost jako omezený, a to z hlediska nákladů i bezpečnosti dodávek.
(77)
Co se týká zejména údajného dopadu na náklady, společnost toto tvrzení nedoložila žádnými skutečnými údaji. Mimoto se připomíná, že (jak je uvedeno v 124. a 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se dopad na náklady jediného plně spolupracujícího uživatele považoval za nevýznamný, a to s ohledem na celou společnost i její divizi používající duté profily z nerezavějící oceli.
(78)
Pokud jde o otázku bezpečnosti dodávek, kterou tento uživatel nadnesl, je třeba připomenout, že kromě Číny existuje velký počet třetích zemí, které do Unie nadále dovážejí duté profily z nerezavějící oceli. Jelikož výrobní odvětví Unie je mimoto i nadále nejdůležitějším dodavatelem výrobku, je jeho další existence zásadní i pro uživatelské výrobní odvětví.
(79)
Ačkoliv se v prozatímní fázi usuzovalo, že antidumpingová opatření mohou mít závažnější dopad na uživatele, kteří používají větší množství dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, při výrobě navazujících výrobků (viz 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení), lze vzhledem k neexistenci jakýchkoli doložených tvrzení nebo jakýchkoli nových informací po zveřejnění prozatímních zjištění vyvodit závěr, že se zdá, že důležité přínosy plynoucí pro výrobní odvětví Unie z uložení antidumpingových opatření vyrovnají očekávané negativní dopady na tyto uživatele. Potvrzují se proto zjištění ohledně zájmu uživatelů uvedená v 124. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(80)
Na základě výše uvedených skutečností se s konečnou platností vyvozuje závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení konečných antidumpingových cel z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Potvrzují se proto závěry uvedené v 131. a 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Žadatelé tvrdili, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakovali svůj názor, že opodstatněný je zisk ve výši 12 %, a to vzhledem ke skutečnosti, že dotyčné výrobní odvětví vyžaduje značný kapitál a jsou zapotřebí neustálá technická zlepšení a inovace, a tudíž značné investice. Žadatelé uvedli, že by tato úroveň ziskovosti byla zapotřebí k zajištění dostatečné návratnosti kapitálu a umožnění těchto investic. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo skutečnými číselnými údaji. Vyvozuje se proto závěr, že by mělo být zachováno 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi.
(82)
Pokud jde o stanovení úrovně k odstranění újmy, jak již bylo uvedeno výše v 45. bodě odůvodnění, byla i při výpočtu úrovně pro odstranění újmy provedena malá oprava s ohledem na úpravu o obchodní úroveň, která ovlivnila výpočet cenového podbízení.
(83)
Výše uvedená změna měla za následek menší revizi úrovně pro odstranění újmy. Úroveň pro odstranění újmy je proto v rozmezí od 48,3 % do 71,9 %, jak je uvedeno v následující tabulce:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(84)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že by kvůli újmě způsobené hospodářskou krizí mělo rozpětí újmy vycházet z cenového podbízení místo z prodeje pod cenou, a tvrdil, že tento způsob byl použit v řadě antidumpingových řízení (4). Ve všech šetřeních uváděných vyvážejícím výrobcem však existovaly zvláštní důvody týkající se výrobního odvětví nebo odvětví hospodářství (například hrozba vytvoření monopolu, významné zvýšení kapacity výrobního odvětví Unie na vyspělém trhu, dlouhodobá neexistence zisku výrobního odvětví v celosvětovém měřítku), které podporovaly mimořádné použití této zvláštní metody. V tomto šetření tomu tak není, jelikož hospodářská krize ovlivnila světovou ekonomiku jako takovou, a nelze ji proto považovat za specifickou pro odvětví vyrábějící bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli.
2. Konečná opatření
(85)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být na dotčený výrobek uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by konečná opatření měla vycházet z úrovní pro odstranění újmy, jelikož úrovně pro odstranění újmy jsou nižší než zjištěná dumpingová rozpětí.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cla, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, stanoveny takto:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(87)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(88)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, považovalo se v tomto případě za nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(89)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(90)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(91)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vůči zveřejnění těchto konečných zjištění vznést námitky.
(92)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby mohla změnit zjištění šetření.
(93)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se celostátní výše cla vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(94)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vývozci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové vývozce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví vývozci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, byl-li použit výběr vzorku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(95)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie (konečné clo uložené tímto nařízením bylo stanoveno na vyšší úrovni než prozatímní clo uložené prozatímním nařízením) se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 627/2011 uloženého na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00, pocházejících z ČLR, se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce v ČLR předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (od 1. července 2009 do 30. června 2010) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na jehož základě byla uložena opatření, vyvezl dotčený výrobek do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 doplněním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 56,9 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Ženevě dne 14. prosince 2011.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1331/2011
z dne 14. decembra 2011
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
A. ZAČASNI UKREPI
(1)
Komisija je z Uredbo (EU) št. 627/2011 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 16. avgusta 2010 vložil Zaščitni odbor industrije brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla Evropske unije („zaščitni odbor“) v imenu dveh skupin proizvajalcev Unije („pritožniki“), ki predstavljata večino, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla v Uniji.
(3)
Opozoriti je treba, da je preiskava dampinga in škode, kakor je določeno v uvodni izjavi 14 začasne uredbe, zajemala obdobje od 1. julija 2009 do 30. junija 2010 („obdobje preiskave ali OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP („obravnavano obdobje“).
B. NADALJNJI POSTOPEK
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasnih ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje. Komisija je še naprej zbirala informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev.
Individualna preiskava
(5)
Glede treh zahtevkov za individualno preiskavo se je dokončno odločilo, da jih ni mogoče odobriti, ker bi preiskavo neupravičeno obremenili in bi preprečili pravočasen zaključek preiskave. Kot je navedeno v uvodni izjavi 6 začasne uredbe, je Komisija izbrala reprezentativen vzorec, ki je zajemal 25 % celotnega uvoza, ki ga je zabeležil Eurostat v OP, in več kot 38 % celotnega obsega sodelujočih izvoznikov v OP. Kot je navedeno v uvodni izjavi 13 začasne uredbe, dva od treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sestavljata veliki skupini. Velikost skupin močno bremeni sedanjo preiskavo glede preiskovanja samega in analize. V teh okoliščinah ni bilo mogoče ugoditi zahtevkom za individualno preiskavo dodatnih proizvajalcev izvoznikov.
C. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(6)
Opozoriti je treba, da so zadevni izdelek, kakor je opisan v uvodni izjavi 15 začasne uredbe, nekatere brezšivne cevi iz nerjavnega jekla, razen tistih, ki so opremljene s priborom (fitingi), ustrezne za pretok plina ali tekočine, za uporabo za civilne zrakoplove, s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 in ex 7304 90 00 („zadevni izdelek“).
(7)
Ker po začasnem razkritju ni bilo pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom, se potrdijo uvodne izjave 15 do 19 začasne uredbe.
2. Podobni izdelek
(8)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodna izjava 20 začasne uredbe potrdi.
D. DAMPING
1. Tržnogospodarska obravnava
(9)
Po začasnem razkritju so nekatere strani nasprotovale nekaterim ugotovitvam, povezanim z določitvijo tržnogospodarske obravnave (TGO) iz uvodnih izjav 21 do 43 začasne uredbe.
(10)
Ena stran je trdila, da Komisija ni razkrila razlik v cenah surovin med trgom EU in kitajskim trgom. Glede tega je bilo ugotovljeno, da razkritje TGO in začasna uredba razkrivata nominalno razliko v cenah surovin med EU, ZDA in Kitajsko. Kot je navedeno v uvodni izjavi 27 začasne uredbe, znaša ta razlika povprečno okoli 30 %, odvisno od razreda jekla. Glede virov informacij, ki so bile podlaga za to primerjavo, je Komisija uporabila podatke, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci Unije in proizvajalci izvozniki v LRK (3).
(11)
Trdilo se je tudi, da Komisija ni primerjala cen železove rude, uvožene v LRK, z mednarodnimi tržnimi cenami. Podobno se je trdilo, da niso bili predloženi nobeni podatki glede vpliva železove rude na stroške surovin (drogovi, ingoti, okrogle palice), ki so jih kupili proizvajalci zadevnega izdelka. Sklicevanje na železovo rudo v uvodni izjavi 28 začasne uredbe je navedeno v okviru primerjalne prednosti pri analizi morebitne razlage za nizke cene drogov, ingotov in okroglih palic v LRK. Železova ruda pa tudi nikelj in krom so glavni povzročitelji stroškov pri proizvodnji drogov, ingotov in okroglih palic iz nerjavnega jekla. Ker cene železove rude, niklja in kroma na splošno temeljijo na mednarodnih tržnih cenah, je njihov vpliv na razlike v cenah med drogovi, ingoti in okroglimi palicami EU ter tistimi iz Kitajske in v končnem na brezšivne cevi iz nerjavnega jekla mogoče le omejiti. Zato ugotovitve, ki so privedle do zavrnitve merila 1 zahtevka za TGO, niso temeljile na cenah železove rude, ampak na razlikah v ceni med surovinami, tj. drogovi, ingoti in okroglimi palicami, uporabljenimi neposredno pri proizvodnji zadevnega izdelka. Ta razlika v ceni je skupaj s stalnim vmešavanjem države (izvoznim davkom in odsotnostjo vračila DDV) privedla do sklepa, da ni bilo ugotovljeno, da je bilo merilo 1 za odobritev TGO izpolnjeno.
(12)
Ena stran je svojo trditev glede postopkovnih vidikov določitve TGO ponovila ob več priložnostih. Trditev se je nanašala na posvetovanja s svetovalnim odborom držav članic, tj. na informacije, ki so bile navedenemu odboru poslane med sedanjo preiskavo. Zadeva je bila pojasnjena v dveh dopisih, poslanih strani, in je bila predmet več izmenjav s pooblaščencem za zaslišanje. Glede tega je treba opozoriti, da se v skladu s členom 19(5) osnovne uredbe izmenjava informacij v zvezi s posvetovanji s svetovalnim odborom držav članic ne sme razkriti, razen če osnovna uredba tega izrecno ne določa. Veljavne določbe stranem ne dopuščajo odobritve dostopa do izmenjave med Komisijo in državami članicami.
(13)
Ista stran je predložila trditve predvsem glede izkrivljanj na trgu s surovinami. Trdilo se je, da so drogovi iz nerjavnega jekla, kupljeni na kitajskem domačem trgu, predstavljali le del nakupa surovin v OP. Glede tega je bilo najprej ugotovljeno, da glede deleža nakupov surovin, na katere bi vplivala izkrivljanja, člen 2(7)(c) osnovne uredbe ne določa nobenega praga. Člen 2(7)(c) osnovne uredbe določa, da stroški večjih vložkov bistveno odražajo tržne vrednosti. Najbolj pomembno pa je, kot je Komisija pojasnila, da izkrivljanja na trgu surovin v LRK niso zadevala samo drogov, ampak tudi glavne surovine, uporabljene pri proizvodnji brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla. Glavne surovine, uporabljene pri proizvodnji brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla, so drogovi iz nerjavnega jekla, ingoti in okrogle palice, ki predstavljajo več kot 50 % proizvodnih stroškov zadevnega izdelka. Navedene surovine se skupaj uvrščajo pod oznako HS 7218 10 (ingoti in druge primarne oblike iz nerjavnega jekla). Za vse velja 15 % izvozni davek in jim ob izvozu ne pripada 17-odstotno vračilo DDV. S tem v zvezi so bila ugotovljena izkrivljanja, ki so privedla do sklepa, da merila 1 vrednotenja TGO ni izpolnil noben vzorčeni kitajski proizvajalec izvoznik. Za zadevno družbo surovine, uporabljene pri proizvodnji zadevnega izdelka, kupljenega na kitajskem domačem trgu, predstavljajo znaten del nakupov, in sicer okoli 30 % nakupov. Opozoriti je tudi treba, da so še en večji del uvozile povezane družbe.
V zvezi z nakupi povezanih dobaviteljev je bilo celo 56 % kupljenih na domačem trgu. Zato v nasprotju s trditvijo strani ni bilo napačnega prikazovanja dejstev glede določitve TGO, niti pri komunikaciji z navedeno stranjo niti v posvetovalnem postopku s svetovalnim odborom, ki je bil obveščen o vseh predloženih argumentih. Zato se trditev zavrne.
(14)
Ena družba je trdila, da mora biti sklep o zavrnitvi TGO individualen in se mora nanašati na posamezno družbo, medtem ko so v tem primeru institucije razširile splošne ugotovitve na državni ravni na posamezne proizvajalce. Tega argumenta ni mogoče sprejeti. Analiza, ki so jo opravile institucije, je bila dejansko narejena individualno za vsakega vzorčenega proizvajalca. Res je, da so institucije prišle do enakega sklepa za tri od njih, vendar je to zaradi dejstva, da se država vmešava v odločanje vsake od njih, kot je razloženo v začasni uredbi.
(15)
Ob upoštevanju navedenega se potrdi ugotovitev iz uvodnih izjav 21 do 43 začasne uredbe, da je treba vse zahtevke za TGO zavrniti.
2. Normalna vrednost
(a) Primerljiva država
(16)
Ena stran je zahtevala, da je treba za primerljivo državo uporabiti ZDA. S tem v zvezi je treba opozoriti, da so bili razlogi za odločitev, da se ZDA ne uporabijo za primerljivo državo natančno določeni v uvodnih izjavah 46 do 48 začasne uredbe. Glede dejstva, da stran ni utemeljila svojega zahtevka in ni zagotovila dodatnih argumentov, ki bi spremenili ugotovitve glede ZDA kot morebitne primerljive države, se zahtevek zavrne.
(17)
Hkrati je treba poudariti, da si je Komisija stalno prizadevala za vzpostavitev sodelovanja s primerno primerljivo državo. Poleg prizadevanj iz uvodne izjave 47 začasne uredbe je Komisija vzpostavila stik s proizvajalci iz Brazilije, Kanade, Malezije, Mehike, Južne Afrike, Južne Koreje, Tajvana in Ukrajine. Skupno je bil stik vzpostavljen s 46 družbami, vendar nobena ni bila pripravljena sodelovati.
(18)
Ob upoštevanju navedenega se začasni sklep, da mora normalna vrednost temeljiti na cenah, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji za podobni izdelek, ki so po potrebi prilagojene, tako da vključujejo razumen dobiček iz uvodne izjave 51 začasne uredbe, potrdi.
(b) Določitev normalne vrednosti
(19)
Kot je podrobno navedeno v uvodnih izjavah 49 do 51 začasne uredbe, normalna vrednost temelji na cenah, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji za podobni izdelek, ki so po potrebi prilagojene, tako da vključujejo razumen dobiček, za najbolj podobne vrste izdelkov, ki imajo enak premer, razred jekla in so enaka vrsta izdelka (na primer hladno ali vroče vlečeni).
(20)
Pripombe strani glede cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji, in glede navedenih prilagoditev (kot sta stopnja trgovine in zaznavanje kakovosti) so obravnavane v uvodnih izjavah 45 in 46.
(21)
Ena družba je trdila, da bi se normalna vrednost lahko konstruirala na podlagi uvoznih cen votlih izdelkov iz nerjavnega jekla pri uvozu v ZDA iz EU ali pri uvozu v EU, ki ga opravijo proizvajalci Unije. Ta trditev ni bila utemeljena. Družba ni predstavila nobenih argumentov, zakaj bi tovrstno konstruiranje bolj ustrezalo za določitev normalne vrednosti kot metoda, uporabljena v začasni uredbi. Zlasti ni bilo utemeljeno, zakaj bi bilo ustrezneje konstruirati normalno vrednost na podlagi cen votlih izdelkov kot na cenah industrije Unije za podobni izdelek.
(22)
Poleg tega ni bilo utemeljeno, zakaj bi bilo treba upoštevati izvoz EU v ZDA. Ta alternativa je videti neprimerna zlasti zaradi dejstva, da se vsi sodelujoči proizvajalci v ZDA zanašajo na uvoz svojih matičnih družb v EU, kot je navedeno v uvodni izjavi 48 začasne uredbe. Prav tako predlagana metoda ni primerna zaradi visokih stroškov predelave v ZDA iz uvodne izjave 48 začasne uredbe, kar je tudi razlog, zakaj ZDA ni primerna za primerljivo državo.
(23)
Glede izvoza iz ZDA v EU je zadeva izrecno obravnavana v uvodni izjavi 49 začasne uredbe. Štelo se je, da bi izvoznim cenam ZDA škodili visoki proizvodni stroški in da bi bil obseg takšnega izvoza zelo omejen.
(24)
Ista družba je predlagala konstruiranje normalne vrednosti na podlagi dejanskih uvoznih cen proizvajalcev Unije za votle izdelke iz nerjavnega jekla. Vendar proizvajalec Unije, ki uvaža votle izdelke iz Indije v EU, kot je navedeno v pritožbi, v sedanji preiskavi ne sodeluje. Prav tako nobeden od vzorčenih proizvajalcev Unije ne uvaža votlih izdelkov iz države zunaj Unije. Zato predlagane metodologije ni mogoče uporabiti.
(25)
Glede na navedeno se določitev normalne vrednosti iz uvodnih izjav 49 do 51 začasne uredbe potrdi.
3. Izvozna cena
(26)
Ena stran je ponovno zahtevala, da bi se za zagotovitev poštene primerjave moral kot datum prodaje šteti datum naročila in ne datum izdaje računa. Zahtevek se sklicuje na člen 2(10)(j) osnovne uredbe. Kot je bilo zadevni strani že obrazloženo na zaslišanju pri pooblaščencu za zaslišanje 11. marca 2011, se zadevna določba izrecno nanaša na pretvorbo valut, tj. na menjalne tečaje, ki se uporabljajo, ko primerjava cen zahteva pretvorbo valut. Zato sklicevanje na datume nabavnega naloga zadeva pretvorbe valut v okviru poštene primerjave izvozne cene z normalno vrednostjo in se ne nanaša na promet in obseg izvoza v EU v OP.
(27)
Zadevni izdelek se je v vseh primerih izvažal neodvisnim strankam v Uniji, zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. Zato se uvodna izjava 52 začasne uredbe potrdi.
4. Primerjava
(28)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, so se pripombe strani glede cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji, in glede navedenih prilagoditev (kot sta stopnja trgovine in zaznavanje kakovosti) obravnavale v uvodnih izjavah 45 in 46.
(29)
Ena stran je nasprotovala metodi primerjave izvozne cene z normalno vrednostjo, ki bi temeljila na treh posebnih parametrih (premeru, razredu jekla in vrsti izdelka (na primer hladno ali vroče vlečen)). Stran je trdila, da mora biti primerjava natančneje izvedena, ob upoštevanju tudi drugih parametrov, predvsem debeline stene, dolžine in testiranja.
(30)
Službe Komisije so dejansko zbrale informacije glede številnih parametrov, vključno z dolžino, debelino stene in testiranjem.
(31)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe se stopnja dampinga običajno določi na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtanim povprečjem cen vseh izvoznih transakcij. Člen 2(11) osnovne uredbe zahteva, da izračuni dampinga temeljijo na „vseh izvoznih transakcijah v Skupnost“, vendar „ob upoštevanju zadevnih določb, ki urejajo pošteno primerjavo“. Družba se je sklicevala na tako imenovano kontrolno številko izdelka in parametre, ki jih vsebuje. Glede tega je treba opozoriti, da je kontrolna številka izdelka orodje, s katerim se v preiskavi strukturirajo in organizirajo velike količine zelo podrobnih podatkov, ki so jih predložile družbe. Je pripomoček za izvedbo podrobnejše analize različnih značilnosti izdelka v kategoriji zadevnega izdelka in podobnega izdelka. Da se zagotovi poštena primerjava, je primerjava temeljila na najbolj bistvenih značilnostih.
(32)
Komisija je po zahtevku družbe v svojem dopisu razložila, da je bila debelina stene cevi sorazmerno povezana s svojo težo in je bila neposredno zajeta v primerjavo. Druge značilnosti, kot je testiranje, v manjši meri vplivajo na primerjavo. Za vse zadevne izdelke se na primer uporablja standardni test.
(33)
Poudariti je treba, da v nasprotju s trditvijo strani, Komisija ni zanemarila nobenih informacij. Vendar ni neobičajno, da imajo nekateri parametri, uporabljeni v kontrolni številki izdelka, manjšo težo in da nekateri parametri bolj kot drugi tvorijo boljšo osnovo za pošteno primerjavo. Pri primerjavi niso bile zanemarjene nobene cevi zaradi fizikalnih razlik ali drugih razlogov, niti niso bile ustvarjene nobene nove vrste izdelkov. Nasprotno, celotna prodaja je bila vključena v primerjavo, ne glede na premer ali dolžino cevi.
(34)
Poleg tega je družba navedla, da ji je pristop Komisije preprečil, da bi predložila zahtevek za prilagoditve v zvezi s fizičnimi značilnostmi. Ta trditev je ponovno temeljila na dejstvu, da je Komisija izvedla primerjavo na podlagi treh parametrov in na nobenem drugem, kar je navedeno že v uvodni izjavi 31 in v uvodnih izjavah, ki ji sledijo.
(35)
Glede vprašanja postopka v zadevi primerjave, ki ga je zastavila ista stran, je treba opozoriti, da je imela družba vse možnosti dati pripombe na izračune, izvedene v njenem individualnem primeru. Vse podrobnosti navedenih izračunov so bile razkrite na dan objave začasne uredbe. Družba je podala svoje mnenje glede parametrov, uporabljenih v primerjavi, v dopisu z dne 11. julija 2011 in zahtevala dodatna pojasnila. Službe Komisije so ji odgovorile 19. julija 2011. Družba je nato ponovila svoje argumente v dopisu z dne 29. julija 2011. Medtem ko se družba ni strinjala z osnovo za primerjavo, je večkrat trdila, da parametri, kot so debelina stene, dolžina in testiranje, vplivajo na cene. Kot je navedeno, Komisija priznava, da so navedeni parametri nekoliko vplivali na cene. Vendar je bilo ugotovljeno, da je bolj primerno, da izračuni temeljijo na treh najpomembnejših parametrih, saj se s tem zagotovi najvišja stopnja ujemanja in hkrati možnost za določitev ujemajočih prodaj za vse izvozne transakcije.
(36)
Družba je trdila, da ji je bila onemogočena predstavitev zahtevkov za prilagoditev. Ta argument se zavrne. Priložnosti za predstavitev zahtevkov so bile ves čas med postopkom, nenazadnje ob razkritju začasnih ugotovitev, ko se je družba v celoti seznanila s podrobnostmi izračunov.
(37)
Ena stran je trdila, da uporaba proizvodnih stroškov manjšega premera pri tistih večjega premera ne odraža dejanskih stroškov, ker so bili stroški za večji premer veliko višji. Vendar stran ni zagotovila druge možnosti in ni utemeljila svoje trditve. Zato se uporabljena metoda glede na dejstvo, da ni bila predstavljena nobena druga možna metoda, šteje za najbolj razumno.
(38)
Ena družba je trdila, da število prilagoditev (dejstvo, da je Komisija uporabila tri parametre in ne več, zaznavanje kakovosti in stopnje trgovinske prilagoditve) kaže na to, da so izdelki proizvajalcev Unije težko primerljivi z uvoženimi kitajskimi izdelki. Glede tega je treba opozoriti, da je samo dejstvo, da institucije izvajajo prilagoditve, sestavni del kakršnega koli izračuna dampinga. Navedene prilagoditve so predvidene v osnovni uredbi in zato same po sebi ne nasprotujejo primerljivosti zadevnega izdelka s podobnim izdelkom. Visoka stopnja ujemanja dejansko potrjuje, da sta zadevni izdelek in podobni izdelek povsem primerljiva.
(39)
Glede na navedeno se ugotovitve iz uvodnih izjav 53 do 54 začasne uredbe potrdijo.
5. Stopnje dampinga
(40)
Ena stran je trdila, da bi se morala stopnja dampinga zaradi velikega nihanja cene niklja izračunati vsako četrtletje. S tem v zvezi je treba opozoriti, da v tem primeru primerjava izvozne cene z normalno vrednostjo ni primerjava cen s stroški, vendar le tehtanih povprečnih prodajnih cen (normalna vrednost je bila določena na podlagi prodajnih cen industrije EU). Zvišanje cen niklja pa je bilo zvišanje cen na svetovnem trgu in ni zadevalo samo Kitajske. Zvišanje je vplivalo na največ tri mesece v OP, medtem ko je prodaja zadevnega izdelka potekala v celotnem OP. Poleg tega se morajo spremembe v cenah surovin šteti za normalen del poslovnih dejavnosti. Zvišanje cen niklja bi morale enako vplivati na proizvajalce Unije in kitajske proizvajalce, saj je nikelj na londonski borzi kovin. Razlike bi bile posledica izkrivljanja cen surovin v LRK in se zato morajo upoštevati v izračunu. Zato se trditev zavrne, primerjava, ki temelji na letnem povprečju kitajskih izvoznih cen z letnimi povprečnimi cenami EU, pa se ustrezno prilagodi, da vključuje razumno stopnjo dobička. Trditev se je zato zavrnila.
(41)
En kitajski proizvajalec je utemeljeno trdil, da je bil izračun prilagoditev v njegovem individualnem izračunu dampinga netočen. Komisija je to trditev sprejela in izvedla ponoven izračun, po katerem znaša stopnja dampinga 83,7 %. Ne glede na to spremembo se ugotovitve iz uvodnih izjav 55 do 61 začasne uredbe potrdijo. Revidirane stopnje dampinga so naslednje:
Dokončne stopnje dampinga
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
S pomočjo vzorca tehtano povprečje za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki so vključeni v vzorec in so navedeni v Prilogi I
71,5 %
Vse druge družbe
83,7 %
E. ŠKODA
1. Industrija Unije
(42)
Po začasnem razkritju v zvezi z opredelitvijo industrije Unije in reprezentativnostjo vzorca proizvajalcev Unije ni bil prejet noben zahtevek. Zato se uvodni izjavi 62 in 63 začasne uredbe potrdita.
2. Potrošnja Unije
(43)
Glede potrošnje Unije ni bil prejet noben zahtevek. Zato se uvodne izjave 64 do 66 začasne uredbe potrdijo.
3. Uvoz iz zadevne države
(44)
V zvezi z začasnimi ugotovitvami glede obsega, tržnega deleža in razvoja cen dampinškega uvoza, zainteresirane strani niso predložile nobenih zahtevkov. Zato se uvodne izjave 67 do 69 začasne uredbe potrdijo.
Nelojalno nižanje prodajnih cen
(45)
Glede izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen uvoza iz LRK so kitajski proizvajalci izvozniki in industrija Unije zahtevali dodatne informacije glede metode določanja nekaterih prilagoditev (kot so stroški po uvozu, stopnja trgovine in zaznavanje trga kakovosti), ki so bile uporabljene pri izračunu. Komisija je ugodila tem zahtevam tako, da je razkrila, kako so bile navedene prilagoditve določene, in hkrati zagotovila skladnost s pravili o zaupnosti.
(46)
Po pripombah kitajskega proizvajalca je bil narejen manjši popravek v izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen, saj je v začasnem izračunu prilagoditev stopnje trgovine vključevala tudi del stroškov po uvozu, ki so bili istočasno zajeti v ločeni prilagoditvi za vse stroške po uvozu. V primerjavi z začasno stopnjo je popravek privedel do spremembe manj kot ene odstotne točke v stopnjah nelojalnega nižanja prodajnih cen in v stopnjah odprave škode (za popravek stopnje odprave škode glej uvodni izjavi 82 in 83).
(47)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 70 in 71 začasne uredbe razen navedenih sprememb potrdita.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
(48)
Po začasnem razkritju so nekateri kitajski proizvajalci izvozniki trdili, da je treba nekatere kazalce izključiti iz analize škode. Predvsem pa so navedli, da je bila stopnja proizvodnje in izkoriščenosti zmogljivosti enaka stopnji potrošnje Unije in da se zato navedeni kazalci ne bi smeli šteti za dejavnike v analizi materialne škode. Podobno so trdili glede padca prodaje v Uniji, ki se je domnevno pojavil tudi po stopnji, ki je primerljiva zmanjšanju potrošnje.
(49)
S tem v zvezi je treba najprej opozoriti, da je treba v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe „vse gospodarske dejavnike in pokazatelje, ki vplivajo na stanje industrije“ proučiti v analizi škode. Morebitni učinki dejavnikov, ki niso dampinški uvoz in so morda prispevali k škodi, so obravnavani v poglavju F Vzročna zveza, zlasti v točki v zvezi z učinki drugih dejavnikov (glej uvodne izjave 59 do 69).
(50)
Ker ni bilo nobene druge pripombe, se uvodne izjave 72 do 89 začasne uredbe potrdijo.
5. Sklep o škodi
(51)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 90 do 92 začasne uredbe potrdijo.
F. VZROČNA ZVEZA
1. Učinki dampinškega uvoza in upada gospodarske rasti
(52)
Nekatere strani so ponovile svoje trditve, ki so jih predložile v začasni fazi, da je treba znaten del materialne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, pripisati dejavnikom, ki niso dampinški uvoz.
(53)
S tem v zvezi so po začasnem razkritju nekateri kitajski proizvajalci izvozniki domnevali predvsem, da je znaten del zmanjšanja obsega prodaje in tržnega deleža posledica zmanjšanja povpraševanja zaradi gospodarske krize in ne dampinškega uvoza iz LRK. Poleg tega so domnevali, da primerljivo znižanje cen kitajskega uvoza in industrije Unije v obravnavanem obdobju (za 9 % oziroma 8 %) kaže tudi na to, da je znižanje cen industrije Unije samo posledica zmanjšanega povpraševanja na trgu in ne dampinškega uvoza.
(54)
Najprej je treba opozoriti, da se v uvodnih izjavah 103 do 106 začasne uredbe priznava, da sta imela upad gospodarske rasti in s tem povezano zmanjševanje povpraševanja negativen vpliv na stanje industrije Unije in da sta tako morda prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar to ne zmanjša škodljivega učinka nizkocenovnega in dampinškega kitajskega uvoza, ki je v obravnavanem obdobju bistveno povečal svoj delež na trgu Unije.
(55)
Kot je razloženo v uvodnih izjavah 104 in 105 začasne uredbe, je učinek dampinškega uvoza dejansko veliko bolj škodljiv v obdobju zmanjšanega povpraševanja kot v letih hitre rasti. Videti je, da je kitajski uvoz stalno nelojalno nižal prodajne cene Unije v obravnavanem obdobju. Nelojalno nižanje prodajnih cen je bilo v OP med 21 % in 32 %, kitajski uvoz pa je predstavljal več kot 18 % tržnega deleža Unije zaradi bistvenega prirastka 7,9 odstotne točke v obravnavanem obdobju. Medtem ko je kitajski uvoz izvajal očiten pritisk na cene, ki je industriji Unije preprečeval kritje stroškov (da ne omenjamo dobičkonosnih), sta povečan obseg in tržni delež navedenega uvoza industriji Unije istočasno onemogočala doseganje večjega obsega proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti in prodaje, zlasti glede večjega števila izdelkov za splošno rabo, prodanih večinoma prek distributerjev.
(56)
Poleg tega bi sklepanje na podlagi le izbranih kazalcev škode, kot sta obseg prodaje in tržni delež, ali le na ceni prodaje, v tem primeru izkrivilo analizo. Zmanjšanja obsega prodaje in tržnega deleža so bila povezana med drugim z velikim poslabšanjem dobičkonosnosti in so bila v veliki meri posledica pritiska dampinškega uvoza na cene. Glede tržnega deleža je industrija Unije izgubila 3,6 odstotne točke zaradi kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju. Glede stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in povečanja kitajskega uvoza v relativnem in absolutnem smislu nikakor ni mogoče skleniti, da znižanje cen proizvajalcev Unije ni bilo povezano z ravnmi cen dampinškega uvoza.
(57)
Glede na navedeno se vzročna zveza med dampinškim uvozom in ugotovljeno materialno škodo potrdi na podlagi združenega obstoja velikega obsega kitajskega uvoza in pritiska na cene, ki ga izvaja na industrijo Unije.
(58)
Ker ni bilo nobene druge pripombe, se uvodne izjave 94 do 96 začasne uredbe potrdijo.
2. Učinki drugih dejavnikov
(59)
Glede učinka uvoza drugih tretjih držav v Unijo so nekateri proizvajalci izvozniki trdili, da je treba 1,0 od 3,6 odstotne točke izgube tržnega deleža pripisati uvozu iz Japonske in Indije. Vendar je kitajski uvoz dejansko pridobil tržni delež na račun drugih uvozov in industrije Unije. Povečanje kitajskega tržnega deleža za 7,9 odstotne točke je mogoče razdeliti na 3,6 odstotne točke izgube tržnega deleža industrije Unije in 4,3 odstotne točke tržnega deleža drugega uvoza.
(60)
Isti proizvajalci izvozniki LRK so navedli, da so se povprečne cene uvoza nekaterih izbranih drugih tretjih držav, predvsem Ukrajine, Indije in ZDA, prav tako resno znižale, kar bi lahko povzročilo škodo industriji Unije. S tem v zvezi je treba opozoriti, da se je na splošno povprečna cena uvoza iz vseh držav, razen LRK, dejansko povečala za 34 % v obravnavanem obdobju. Kot je navedeno v uvodni izjavi 100 začasne uredbe, je povprečna uvozna cena iz ZDA v veliki meri presegla cene na trgu Unije. Kot je tudi navedeno v isti uvodni izjavi, se je tržni delež uvoza iz Ukrajine zmanjšal, medtem ko sta tržna deleža ZDA in Indije ostala v glavnem stabilna. Ne glede na to in na podlagi Eurostatovih podatkov glede navedenega uvoza ni mogoče skleniti, da bi imel uvoz iz drugih tretjih držav pomembno vlogo pri poslabšanju stanja industrije Unije in pretrganju vzročne zveze med kitajskim dampinškim uvozom in škodo.
(61)
Ker ni bilo drugih pripomb glede ugotovitev iz uvodnih izjav 97 do 102 začasne uredbe, se navedene ugotovitve potrdijo.
(62)
Glede učinka upada gospodarske rasti so razlogi za neupoštevanje upada gospodarske rasti kot elementa, ki bi pretrgal vzročno zvezo, analizirani v uvodnih izjavah 52 do 58. Ker v predloženih pripombah ni bilo navedeno drugače, se ugotovitve iz uvodnih izjav 103 do 106 začasne uredbe ohranijo.
(63)
Ker pripomb na ugotovitve glede izvoza industrije Unije iz uvodnih izjav 107 in 108 začasne uredbe ni bilo, se navedene ugotovitve potrdijo.
(64)
Številni proizvajalci izvozniki LRK so trdili, da je pomembno vlogo pri poslabšanju dobičkonosnosti industrije Unije imelo 18-odstotno povečanje stroškov na enoto proizvodnje iz uvodne izjave 109 začasne uredbe in ne dampinški uvoz, ter so zahtevali podrobnejšo analizo učinka navedenega povečanja stroškov na enoto.
(65)
Komisija je proučila zadevo in ugotovila, da je povečanje stroškov na enoto proizvodnje mogoče pripisati višjim proizvodnim stroškom zaradi višjih cen surovin in stalnim stroškom, kot so neposredno zaposlovanje, amortizacija, režijski stroški proizvodnje ter prodajni, splošni in administrativni stroški, ter hitremu zmanjšanju proizvodnje.
(66)
Glede na to, da nihanje stroškov surovin v veliki meri zajema mehanizem oblikovanja cen industrije Unije (tako imenovani mehanizem „dodatne dajatve na zlitine“ neposredno povezuje cene z notacijo najbolj pomembnih surovin, kot so nikelj, molibden in krom), je malo verjetno, da bo imelo velik vpliv na dobičkonosnost. Vendar so imeli drugi elementi, povezani z nezadostno proizvodnjo in obsegom prodaje, neposreden učinek na raven dobičkonosnosti. Ker bi bila proizvodnja in obseg prodaje industrije Unije brez dampinškega uvoza znatno višja, ni mogoče skleniti, da je povečanje stroškov na enoto proizvodnje samo po sebi velik dejavnik, ki vodi k škodi, in ne dampinški uvoz, saj je tesno povezan z razširjenim obsegom dampinškega uvoza.
(67)
Nekateri proizvajalci izvozniki LRK so tudi pripomnili, da je bil neuspeh prestrukturiranja industrije Unije kljub zmanjšanju potrošnje lahko pomemben dejavnik, ki je povzročil ugotovljeno škodo.
(68)
S tem v zvezi je treba najprej opozoriti, da se je industrija Unije morala soočiti ne samo s samim učinkom zmanjšanja potrošnje, ampak tudi z vplivom dampinškega uvoza v obdobju zmanjšanja potrošnje. Kljub temu je preiskava pokazala, da je industrija Unije (i) ohranila svojo proizvodno zmogljivost v pričakovanju začasne narave krize in prihajajočega okrevanja, zato ni mogoče pričakovati, da bo prilagodila zmogljivost zaradi povečanega obsega kitajskega uvoza po nenormalno nizkih in dampinških cenah, (ii) stalno razvijala svojo mešanico izdelka in se osredotočala na specializirane izdelke višje vrednosti, pri katerih je kitajska konkurenca manj izrazita, in (iii) zmanjšala svojo delovno silo za 8 % ter v obravnavanem obdobju zmanjšala povprečne stroške dela na zaposlenega za 2 % (če se upoštevajo le zmanjšanja v obdobju krize, tj. med letom 2008 in OP, ta znašajo 19 oziroma 11 odstotnih točk). Vsi ti elementi kažejo, da je bila industrija Unije zelo dejavna pri sprejemanju ukrepov kot poskusu odziva na negativne učinke škode, ki jo je utrpela. Vendar se je izkazalo, da navedeni ukrepi ne zadostujejo za odpravo škodljivih učinkov dampinškega uvoza v obdobju majhnega povpraševanja.
(69)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi 109 in 110 začasne uredbe potrdita.
3. Sklep o vzročni zvezi
(70)
Nobeden od argumentov, ki so jih predložile zainteresirane strani, ne kaže, da bi bil vpliv drugih dejavnikov, razen dampinškega uvoza iz LRK, tolikšen, da bi pretrgal vzročno zvezo med dampinškim uvozom in ugotovljeno materialno škodo. Glede na navedeno se sklene, da je dampinški uvoz iz LRK povzročil materialno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
(71)
Sklepi o vzročni zvezi iz začasne uredbe, kot so povzeti v uvodnih izjavah 111 do 113 začasne uredbe, se zato potrdijo.
G. INTERES UNIJE
(72)
Glede na pripombe strani je Komisija izvedla nadaljnjo analizo, ki se nanaša na interes Unije.
1. Interes industrije Unije
(73)
Glede interesa industrije Unije niso bile prejete nobene nadaljnje pripombe ali informacije. Ugotovitve iz uvodnih izjav 116 do 120 začasne uredbe se zato potrdijo.
2. Interes nepovezanih uvoznikov v Uniji
(74)
Ker ni bilo nobenih pripomb v zvezi s tem, se uvodne izjave 121 do 123 začasne uredbe potrdijo.
3. Interes uporabnikov
(75)
Po uvedbi začasnih ukrepov je družba uporabnica, ki ni sodelovala, predložila pripombe glede interesa Unije. Uporabnik je predvsem trdil, da bo vpliv protidampinških ukrepov za družbo znaten. Trdil je, da so cevi iz nerjavnega jekla bistven sestavni del za več izdelkov s konca proizvodne verige, vključno s tistimi, ki jih proizvaja navedeni uporabnik (na primer toplotni izmenjevalniki), in da ima dodatne pomisleke glede varnosti dobave zaradi zamud, ki jih je družba doživela pri nekaterih dobavah proizvajalcev Unije.
(76)
Vendar je videti, da bi bil morebiten vpliv na to družbo glede stroškov in varnosti dobave omejen, saj cene iz nerjavnega jekla iz Kitajske pri tem uporabniku predstavljajo le 5 % nakupov.
(77)
Glede domnevnega vpliva na stroške družba ni utemeljila svoje trditve z dejanskimi podatki. Opozoriti je treba, da se je vpliv na stroške iz uvodnih izjav 124 in 125 začasne uredbe na edinega v celoti sodelujočega uporabnika štel za nepomembnega glede uporabe cevi iz nerjavnega jekla v celotni družbi in njenih enotah.
(78)
Glede vprašanja varnosti dobave, ki ga je izpostavil uporabnik, je treba opozoriti, da obstaja veliko število tretjih držav, razen LRK, ki nadaljujejo z uvozom cevi iz nerjavnega jekla v Unijo. Ker industrija Unije ostaja najbolj pomemben dobavitelj izdelka, je njihov nadaljnji obstoj bistven tudi za industrijo uporabnikov.
(79)
Čeprav se je v začasni fazi tudi štelo, da imajo protidampinški ukrepi lahko resnejši vpliv na tiste uporabnike, ki uporabljajo velike količine cevi iz nerjavnega jekla, uvožene iz LRK, za proizvodnjo njihovih izdelkov s konca proizvodne verige (glej uvodno izjavo 126 začasne uredbe), je zaradi odsotnosti utemeljene trditve ali novih informacij po začasnem razkritju mogoče skleniti, da glavne koristi industrije Unije po uvedbi protidampinških ukrepov odtehtajo pričakovan negativen vpliv na take uporabnike. Ugotovitve glede interesa uporabnikov iz uvodnih izjav 124 do 130 začasne uredbe se zato potrdijo.
4. Sklep o interesu Unije
(80)
Glede na navedeno se dokončno sklene, da v tem primeru ni nujnih razlogov za to, da se ne bi uvedle dokončne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK. Sklepi iz uvodnih izjav 131 in 132 začasne uredbe se zato potrdijo.
H. DOKONČNI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(81)
Pritožniki so trdili, da je bil 5-odstotni ciljni dobiček, določen v začasni fazi, zelo nizek in je ponovil svojo trditev, da bi bila 12-odstotna raven utemeljena glede na dejstvo, da je obravnavana industrija kapitalsko intenzivna ter zahteva stalne tehnične izboljšave ter inovacijske posodobitve in posledično znatne naložbe. Pritožniki so trdili, da bi bila taka raven dobičkonosnosti potrebna za ustvarjanje zadostne donosnosti kapitala in omogočanje navedenih naložb. Vendar navedena trditev ni bila prepričljivo utemeljena z dejanskimi številskimi podatki. Zato se sklene, da je treba 5-odstotno stopnjo dobička, določeno v začasni fazi, ohraniti.
(82)
Glede določitve stopnje odprave škode iz uvodne izjave 45 je bil pri njenem izračunu narejen manjši popravek glede prilagoditve stopnje trgovine, ki je vplivala na izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen.
(83)
Navedena sprememba je vodila k manjšemu popravku stopnje odprave škode. Zato je stopnja odprave škode med 48,3 % in 71,9 %, kot kaže spodnja razpredelnica:
Družba/družbe
Stopnja odprave škode
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
S pomočjo vzorca tehtano povprečje za sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki ni vključen v vzorec in naveden v Prilogo I
56,9 %
Vse druge družbe
71,9 %
(84)
En proizvajalec izvoznik LRK je trdil, da mora zaradi škode, ki jo je povzročila gospodarska kriza, stopnja škode temeljiti na nelojalnem nižanju prodajnih cen in ne na nelojalnem nižanju ciljnih cen, saj se je ta metoda uporabila v številnih protidampinških postopkih (4). Vendar so bili v vseh preiskavah, ki jih je navedel proizvajalec izvoznik, določeni razlogi glede industrije ali gospodarskega sektorja (kot so grožnja pred nastankom monopola, veliko povečanje zmogljivosti industrije Unije na zrelem trgu, dolgoročna odsotnost dobička industrije na svetovni ravni), ki so podpirali izjemno uporabo te posebne metodologije. V sedanji preiskavi ni bilo tako, saj je gospodarska kriza vplivala na samo svetovno gospodarstvo in se zato ne more šteti, da je specifična za industrijo brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla.
2. Dokončni ukrepi
(85)
Na podlagi sklepov v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na zadevni izdelek na ugotovljeni stopnji nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. Ker so stopnje odprave škode v tem primeru nižje od ugotovljenih stopenj dampinga, morajo dokončni ukrepi temeljiti na stopnji odprave škode.
(86)
Na podlagi navedenega so stopnje dajatev, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba/družbe
Stopnja dokončne protidampinške dajatve
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
S pomočjo vzorca tehtano povprečje za sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki ni vključen v vzorec in naveden v Prilogo I
56,9 %
Vse druge družbe
71,9 %
(87)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo družbe, torej navedeni specifični pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, te stopnje ne morejo uporabljati in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(88)
Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge II k tej uredbi. Za uvoz, ki ga tak račun ne spremlja, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge izvoznike.
(89)
Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takšnih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.
(90)
Vsak zahtevek za uporabo individualne stopnje protidampinške dajatve za posamezno družbo (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih enot) je treba takoj vložiti pri Komisiji (5) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezane z npr. navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih enot. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.
(91)
Vse strani so bile obveščene o pomembnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti uvedbo dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih cevi iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK. Določen je bil tudi rok, v katerem so po končnem razkritju lahko predložile svoja stališča.
(92)
Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile ustrezno proučene. Nobene niso spremenile ugotovitev preiskave.
(93)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo dajatve na ravni države uporabljati za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
(94)
Za zagotovitev enake obravnave katerih koli novih izvoznikov in sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec, navedenih v Prilogi I k tej uredbi, je treba sprejeti določbe za tehtano povprečno dajatev, uvedeno za navedene družbe, ki se morajo uporabiti za katere koli nove izvoznike, ki bi bili sicer upravičeni do pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, pri čemer navedeni člen ne velja, kadar se uporabi vzorčenje.
3. Dokončno pobiranje začasnih dajatev
(95)
Glede na višino ugotovljene stopnje dampinga in stopnjo škode, povzročene industriji Unije (dokončna dajatev, uvedena s to uredbo in določena na stopnji, ki je višja od začasne dajatve, uvedene z začasno uredbo), se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, dokončno pobrati -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla (razen tistih, ki so opremljene s priborom (fitingi), ustrezne za pretok plina ali tekočine za uporabo v civilnem letalstvu), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 in ex 7304 90 00 (oznake TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 in 7304900091), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:
Družba/družbe
Stopnja dokončne protidampinške dajatve
Dodatna oznaka TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Družbe iz Priloge I
56,9 %
Vse druge družbe
71,9 %
B999
3. Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge II. Če družbe takega računa ne predložijo, se uporablja dajatev, ki velja za vse druge družbe.
4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (EU) št. 627/2011 o uvozu brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla, (razen tistih, ki so opremljene s priborom (fitingi), ustrezne za pretok plina ali tekočine za uporabo v civilnem letalstvu), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 in ex 7304 90 00 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se dokončno poberejo.
Člen 3
Kadar novi proizvajalec izvoznik LRK Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:
-
izdelka, opisanega v členu 1(1), v obdobju preiskave od 1. julija 2009 do 30. junija 2010 ni izvažal v Unijo,
-
ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem LRK, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo,
-
je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo,
lahko Svet z navadno večino in na predlog Komisije, ki se je posvetovala s svetovalnim odborom, spremeni člen 1(2) tako, da na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 56,9 %, doda novega proizvajalca izvoznika.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Ženevi, 14. decembra 2011