PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 510/2010
ze dne 14. června 2010,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1242/2009 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 2. února 2009 podala společnost Smiths Detection Group Limited (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího více než 80 % celkové výroby některých systémů pro snímání nákladu v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Komise zejména nadále pokračovala v šetření týkajícím se spotřeby EU. V tomto ohledu se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele a výrobce dotčeného výrobku, aby ověřila tvrzení stran ohledně řady transakcí.
(5)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2007 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce (dále jen „čínský výrobce“) tvrdil, že neexistuje žádné odůvodnění, proč bylo použito období šetření v délce 18 měsíců, a nikoli 12 měsíců, jak je při antidumpingových šetřeních běžné. Podle čínského výrobce se období šetření mělo jednoduše vztahovat na kalendářní rok 2008.
(7)
Na úvod je třeba podotknout, že během prozatímní fáze šetření čínský výrobce použití osmnáctiměsíčního období šetření nezpochybnil. Žádost byla podána teprve po přijetí prozatímních opatření. Období šetření však již bylo ohlášeno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících, tedy již na samém počátku šetření. Konkrétní důvody pro volbu období šetření v délce osmnácti měsíců byly vysvětleny v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Čínský výrobce nepředložil žádné argumenty, které by odůvodnění týkající se relativně malého množství transakcí na tomto trhu zpochybnily.
(8)
Aby však byla zaručena plná srovnatelnost údajů týkajících se období šetření s údaji, které se vztahují na předcházející roky, byly veškeré údaje, které jsou uvedeny v částech o újmě a příčinných souvislostech a vztahují se na období šetření, vyjádřeny v celoročním poměru.
(9)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že volba období šetření byla provedena s cílem zmanipulovat ukazatele újmy. Tuto domněnku je třeba zamítnout.
(10)
Komise si v počáteční fázi šetření nebyla a nemohla být vědoma obsáhlého souboru údajů týkajících se ukazatelů újmy. Tyto údaje byly určeny teprve v průběhu šetření.
(11)
Na závěr je třeba poznamenat, že toto šetření není prvním případem, kdy je období šetření stanoveno na dobu delší než 12 měsíců (například šestnáctiměsíční období šetření týkající se kovů vápníku pocházejících z ČLR a Ruska, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 892/94 (4), či osmnáctiměsíční období šetření týkající se uhličitanu sodného pocházejícího ze Spojených států amerických, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 823/85 (5).
(12)
Čínský výrobce rovněž v podání uvedl, že podpis smlouvy se vztahuje na všechny transakce v určitém okamžiku bez ohledu na to, zda k prodeji došlo prostřednictvím nabídkového řízení, či nikoli, a tudíž není třeba období šetření prodlužovat. Toto tvrzení není přesvědčivé, jelikož neřeší základní problém poměrně nízkého počtu transakcí v tomto odvětví. Datum podpisu smlouvy bylo použito pouze proto, aby byly dostatečně zřejmé materiální složky prodejů a zároveň aby bylo jasně definováno datum, podle nějž by bylo možné určit, co by mělo být součástí období šetření a předcházejících období a co by mělo být vynecháno.
(13)
Jelikož nebyly k období šetření vzneseny žádné další připomínky, 9. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(14)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(15)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
V návaznosti na prozatímní opatření byla znovu přezkoumána definice výrobku s ohledem na připomínky čínského výrobce a na podrobné šetření tvrzení výrobního odvětví Unie. Tento proces vedl k závěru, že pro snímání nákladu nelze použít žádný výrobek využívající technologii alfa ani beta. Proto se má za to, že je oprávněné vyloučit tyto dva typy technologií z definice výrobku. Nebyly vzneseny žádné další námitky, které by mohly zpochybnit prozatímní zjištění, že ve snímačích nákladu lze použít všechny zbývající technologie (kromě technologie alfa a beta) zahrnuté v definici výrobku a že všechny typy výrobku slouží stejnému účelu, tedy snímání nákladu pomocí stejné hlavní základní vlastnosti, tj. emise záření při snímání nákladu. Během období šetření se v EU prodávaly jednotky dotčeného výrobku využívající záření gama.
(17)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je vyvozen závěr, že všechny typy systémů pro snímání nákladu využívající neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, které v současnosti spadají pod kódy KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorová vozidla vybavená takovými systémy, která v současnosti spadají po kód KN ex 8705 90 90, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, totéž konečné použití a navzájem si konkurují na trhu Unie. Na tomto základě se potvrzují závěry 10. až 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud neodkazují na technologie využívající záření alfa nebo beta.
(18)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, 16. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(19)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy systémů pro snímání nákladu jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. DUMPING
1. Tržní zacházení
(20)
Čínský výrobce nepožádal o tržní zacházení, ale pouze o individuální zacházení. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, 19. a 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Individuální zacházení
(21)
Jelikož nebyly k individuálnímu zacházení vzneseny žádné další připomínky, 21. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(22)
Žádná strana nezpochybnila výběr Spojených států amerických (USA) jako srovnatelné země.
(23)
Čínský výrobce zopakoval své připomínky, že jedna společnost usazená v USA, která je ve spojení s žadatelem, při šetření nespolupracovala. Tvrdil, že žadatel použil k výpočtu běžné hodnoty v podnětu údaje týkající se společnosti v USA, která je s ním ve spojení, zatímco během šetření žadatel prohlásil, že společnost v USA, s níž je ve spojení, není výrobcem obdobného výrobku. Čínský vyvážející výrobce uvedl, že americká strana ve spojení s žadatelem měla při šetření spolupracovat povinně a pokud nespolupracovala, mělo by to být považováno za důvod k tomu, aby byl žadatel považován za nespolupracující společnost a aby bylo tudíž řízení ukončeno. Rovněž prohlásil, že Komise měla objasnit a ověřit, zda je společnost v USA výrobcem obdobného výrobku. Na závěr čínský vyvážející výrobce zpochybnil použití nepreferenčních pravidel EU týkajících se původu jako ukazatele, zda lze hospodářský subjekt považovat za výrobce výrobku.
(24)
Pokud jde o připomínky, podle nichž byly v podnětu použity údaje získané od společnosti v USA, která je s žadatelem ve spojení, podotýká se, že informace o běžné hodnotě v podnětu byly založeny na obecných cenách v USA, které jsou veřejně dostupné na internetových stránkách vlády Spojených států s názvem GSA Advantages. U dvou typů obdobného výrobku nebyly žádné ceny veřejně dostupné, a běžná hodnota tedy musela být vypočtena na základě informací o výrobních nákladech v EU, které byly upraveny na úroveň USA na základě žadatelových znalostí trhu USA.
(25)
Kromě toho čínský výrobce nepředložil žádné důkazy, které by mohly zpochybnit zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(26)
Antidumpingové právní předpisy EU v žádném případě neobsahují pravidlo, podle nějž by řízení mělo být ukončeno, protože se výrobce ve srovnatelné zemi rozhodl při šetření nespolupracovat. Skutečnost, že výrobce je s žadatelem ve spojení, tento závěr nemění. Kromě toho není soudní věc, o kterou se jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce opírá, tj. T-249/06 (Interpipe), v tomto případě relevantní, jelikož v uvedené věci se otázka týkala rozsahu, v němž je dceřiná společnost výrobce ve Společenství povinna spolupracovat pro účely stanovení újmy. Jde o jinou otázkou než o poskytnutí údajů pro stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(27)
Pokud jde o tvrzení o definici pojmu výrobce, podotýká se, že při šetření bylo stanoveno, že žadatel vyrábí obdobný výrobek v EU a tato výrobní činnost postačuje k získání původu v souladu s nepreferenčními pravidly EU týkajícími se původu. Podle právních předpisů není nutné formulovat závěry ohledně statusu právnických osob, které nejsou v rámci probíhajícího řízení předmětem šetření, nejsou usazeny v EU nebo jejichž údaje nebyly při šetření použity k vymezení zjištění.
(28)
Jelikož nebyly k výběru srovnatelné země vzneseny žádné další připomínky, 26. až 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Stanovení běžné hodnoty
(29)
Připomíná se, že běžná hodnota byla vypočtena na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. ve Spojených státech amerických), a údajů výrobního odvětví Unie. Běžná hodnota u jednoho typu výrobku dováženého do EU byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji obdobného výrobku vyrobeného výrobcem v USA na domácím trhu ve Spojených státech. Spolupracující výrobce v USA nevyráběl žádný jiný typ výrobku, který by byl srovnatelný s typy výrobku dováženými z Číny do EU. Aby byl pro běžnou hodnotu získán širší základ, Komise rovněž zkoumala, zda by bylo možné stanovit běžnou hodnotu jiných typů výrobku na jiném základě v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení („jakýkoli jiný přiměřený základ“). V prozatímní fázi bylo zjištěno, že by pro některé typy výrobku bylo možné použít ověřené informace o nákladech výrobního odvětví Unie.
(30)
Po uložení prozatímních opatření předložil čínský výrobce připomínky k běžné hodnotě.
(31)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce tvrdil, že by běžná hodnota měla být snížena o částku představující rozdíl v nákladech na samostatně vyrobené a externě pořízené urychlovače, neboť čínská společnost urychlovače vyrábí, ale výrobce v USA a výrobní odvětví Unie je kupují.
(32)
Pokud jde o toto tvrzení, nutno poznamenat, že nebylo doloženo žádnými věcnými důkazy, a to navzdory skutečnosti, že Komise v průběhu šetření o takovéto důkazy požádala.
(33)
Čínský výrobce požádal Komisi o poskytnutí přesné specifikace konkrétních typů modelů používaných pro výpočet běžné hodnoty. V tomto ohledu se podotýká, že výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi považují informace tohoto typu za důvěrné. Samozřejmě že pokud by byly zveřejněny přesné názvy modelů, pak by vzhledem k tomu, že modely patří pouze do jediné řady a že konkrétní vlastnosti této řady již byly zveřejněny, a také ke skutečnosti, že pro účely výpočtů běžné hodnoty byl použit pouze omezený počet typů modelů, byly strany, které takovéto informace obdrží, schopny odvodit skutečné ceny účtované za specifické typy modelů či náklady a ceny, na jejichž základě byla stanovena běžná hodnota u různých typů modelů. Takovéto informace jsou samozřejmě ze své povahy důvěrné, a žádost tudíž musela být zamítnuta.
(34)
Čínský výrobce vyjádřil pochybnosti ohledně způsobu, jímž Komise stanovila běžnou hodnotu odvozenou z údajů výrobního odvětví Unie. Uvedl, že by měly být použity spíše skutečné prodejní ceny, než nabídky cen v nabídkovém řízení. Především je na místě připomenout, že údaje od výrobního odvětví Unie byly použity proto, aby bylo z hlediska procentního vyjádření dosaženo vyšší reprezentativnosti srovnání běžné hodnoty a prodejů na vývoz, které prováděl čínský výrobce. Z toho důvodu byla běžná hodnota u typů dotčeného výrobku, u nichž nebylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě informací dostupných v USA, pokud možno stanovena na základě ověřených informací od výrobního odvětví Unie o stejných typech výrobků, které byly dovezeny z Číny.
(35)
Běžná hodnota byla tudíž pro řadu typů výrobků (v každém případě jiných než mobilních systémů pro snímání) vypočtena na základě standardních nákladů, aniž byly vzaty v úvahu náklady na stavební práce či jiné náklady na místě, a byl k ní připočten běžný procentní podíl zisku, který byl v každém případě mnohem nižší než cílový zisk používaný pro stanovení rozpětí újmy. Při šetření bylo stanoveno, že výrobní odvětví Unie používá standardní náklady pro všechny typy výrobků, které nabízí. Byly ověřeny záznamy o přípravě těchto standardních nákladů, způsobu jejich výpočtu a srovnání se skutečnými náklady při standardním oceňování a bylo konstatováno, že jsou v pořádku.
(36)
Kromě toho byl struktura nákladů výrobního odvětví Unie srovnána se strukturou nákladů výrobce obdobného výrobku v USA. Bylo zjištěno, že i) ziskové rozpětí výrobce v USA bylo vyšší než ziskové rozpětí použité pro výpočet běžné hodnoty na základě údajů od výrobního odvětví Unie a ii) struktura nákladů výrobního odvětví Unie se víceméně podobá struktuře nákladů výrobce ve srovnatelné zemi (přesný rozdíl nelze zveřejnit z důvodů důvěrnosti). Použití údajů výrobního odvětví Unie pro stanovení běžné hodnoty je tudíž jednoznačně v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(37)
Čínský výrobce rovněž vznesl připomínky k veřejnému nabídkovému řízení, na jehož základě výrobce obdobného výrobku v USA prodával mobilní systémy pro snímání nákladu na trhu v USA. Tvrdila, že pokud Komise používá běžnou hodnotu na základě nabídkového řízení, které se uskutečnilo v roce 2005, a srovnává ji s vývozní cenou týkající se období šetření, nelze takovéto srovnání považovat za spravedlivé. Skutečnosti stanovené během šetření tuto domněnku nepotvrzují. V USA je na základě veřejného nabídkového řízení udělena rámcová smlouva, na jejímž základě může vítěz řízení po určitou dobu prodávat. Tato rámcová smlouva však neobsahovala žádné ceny. Byla skutečně uzavřena v roce 2005, ale příslušné individuální kvóty pro nabídkové řízení byly stanoveny v roce 2007, tedy již v období šetření, a ve stejném roce došlo i k podpisu smluv. Proto Komise dospěla k závěru, že by toto nabídkové řízení mělo být v období šetření zohledněno a mělo by být součástí údajů pro výpočet dumpingového rozpětí.
(38)
Čínský výrobce rovněž požádal o vysvětlení, proč nebyla běžná hodnota přemístitelného systému, jako například systému prodávaného čínským výrobcem v Lotyšsku, odvozena z prodejů výrobce v USA, ale spíše z údajů výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise nemohla použít údaje ve srovnatelné zemi, jelikož tyto údaje spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl.
(39)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 38. až 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4. Vývozní cena
(40)
Po uložení prozatímních opatření předložil jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce připomínky k vývozní ceně.
(41)
Tyto připomínky byly vzneseny v souvislosti s transakcemi v Nizozemsku, Finsku a Polsku ve vztahu ke konkrétním nákladovým položkám. Připomínky, které bylo možné podepřít ověřenými údaji, byly přijaty a výpočet dumpingového rozpětí byl odpovídajícím způsobem revidován. Připomínky odkazující na některé náklady na instalaci musely být zamítnuty. V tomto ohledu se připomíná, že ačkoli byly v různých fázích šetření požadovány relevantní aktuální údaje o cenách různých prvků dotčeného výrobku, společnost se nikdy nepokusila poskytnout návrh přesvědčivého přehledu. Částky poskytnuté po zveřejnění prozatímních zjištění představují novou informaci, která není doložena účetními informacemi ani jinými důkazy, které by bylo možné ověřit.
(42)
Čínský výrobce rovněž vysvětlil, že provedla jeden prodej mimo rámec veřejných nabídkových řízení. Tato informace je potvrzena. Při šetření bylo nicméně zjištěno, že k tomuto prodeji nedošlo v rámci běžné činnosti. Ve skutečnosti se jednalo o náhradní výrobek a cena, na kterou odkazuje, byla dohodnuta mnoho let před obdobím šetření. Náhradní výrobek byl zcela odlišného typu než původní výrobek. Proto nešlo o transakci, která spadá do období šetření, ale o vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Z toho důvodu nebylo možné vývozní cenu týkající této transakce při výpočtu zohlednit.
(43)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 43. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. Srovnání
(44)
Čínský výrobce tvrdil, že srovnání bylo provedeno na základě zkrácených kontrolních výrobních čísel, která opomíjejí fyzické rozdíly mezi srovnávanými výrobky. Kromě toho čínská společnost uvedla, že při srovnání cen měly být vzaty v úvahu urychlovače, odlišnosti v typech rámu a úrovních energie.
(45)
Pokud jde o první tvrzení, je třeba zdůraznit následující body. Pokud jde o údaje získané od výrobního odvětví Unie, připomíná se, že výpočty byly provedeny s údaji, které přímo souvisely s příslušnými nabídkami ve veřejných nabídkových řízeních, tedy údaji o typech výrobků, které si ve stejném okamžiku konkurují na stejné úrovni obchodu a které byly orgány pořádajícími nabídkové řízení považovány za srovnatelné. Pokud jde o údaje získané od výrobce obdobného výrobku v USA, při šetření bylo stanoveno, že porovnávaný typ výrobku splňuje přísná pravidla stanovená v čl. 1 odst. 4 základního nařízení, jde tedy o výrobek, který je ve všech ohledech podobný posuzovanému výrobku. Skutečnost, že kontrolní výrobní číslo či zkrácené kontrolní výrobní číslo výrobku neodráží všechny fyzické odlišnosti, tudíž Komisi nebrání v tom, aby provedla spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. A co je důležitější, byly zkoumány odlišnosti, které by mohly ovlivnit srovnatelnost cen. Z informací o spisu vyplývá, že výrobky dodané spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem se ve srovnání s výrobky použitými jako základ pro běžnou hodnotu často vyznačují dodatečnými rysy. V důsledku toho byla běžná hodnota stanovena konzervativně.
(46)
Pokud jde o urychlovače, typy rámu a úrovně energie, je třeba poznamenat. že požadované úpravy spadají do působnosti čl. 2 odst. 10 základního nařízení, ale nebylo prokázáno, že by rozdíly ve faktorech, na něž poukazuje tvrzení, měly vliv na ceny a srovnatelnost cen, jelikož čínská strana neposkytla žádné informace, které by úpravu ospravedlňovaly.
(47)
Čínský výrobce uvedl, že urychlovač je důležitou součástí dotčeného výrobku a měl být zařazen do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku. Komise urychlovač do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku nezařadila, jelikož žádná z dotčených stran nepředložila důkazy, které by dokládaly skutečnost, že urychlovač je faktor, který by odlišoval různé typy výrobku.
(48)
Čínský výrobce rovněž požádal, aby byly identifikovány a množstevně vyjádřeny úpravy běžné hodnoty, aby bylo možné převést ji zpět na základ ceny ze závodu. Běžná hodnota určená na základě prodejních cen obdobného výrobku, který vyrábí jediný výrobce v USA, na domácím trhu byla upravena o náklady na záruku a náklady na úvěry. Běžná hodnota určená na základě údajů od výrobního odvětví Unie byla upravena o náklady na přepravu, záruku, odbornou přípravu, dokumentaci a poplatky zprostředkovatelům. Pokud jde o žádost o množstevní vyjádření těchto úprav, Komise nemůže takovéto údaje zveřejnit, neboť tyto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné. Nutno poznamenat, že stejně tak nebyly výrobnímu odvětví Unie poskytnuty odpovídající údaje zohledněné při výpočtu vývozní ceny ze závodu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6. Dumpingová rozpětí
(50)
Čínský výrobce kritizoval skutečnost, že z výpočtu dumpingu byly vyloučeny některé prodeje. V tomto ohledu se podotýká, že prodejní hodnoty dotčených transakcí byly původně zohledněny při stanovení vývozních cen. U těchto transakcí však nebylo možné stanovit běžnou hodnotu. Nebylo tudíž možné porovnat běžnou hodnotu a vývozní cenu.
(51)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že do celkové hodnoty CIF, která sloužila jako jmenovatel při výpočtech dumpingu, měla být zařazena také hodnota CIF prodejů uvedených v 50. bodě odůvodnění. S tímto tvrzením nelze souhlasit. Výpočet celkového dumpingu je výsledkem vydělení součtu různých zjištěných dumpingů (u nichž bylo možné provést srovnání cen) součtem odpovídajících hodnot CIF. Zařazení hodnot CIF prodejů, u nichž nebylo možné vzhledem k tomu, že nebyla stanovena běžná hodnota, provést srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, by při těchto výpočtech způsobilo aritmetickou chybu, neboť by již čitatel ani jmenovatel neodkazovaly na srovnatelné transakce.
(52)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 49. a 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 38,8 %.
5. ÚJMA
(54)
Pouze od čínského výrobce byly obdrženy připomínky ohledně zjištění týkajících se újmy, přičemž některé z nich byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(55)
Tvrzení týkající se připomínek, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
1. Obecné poznámky
(56)
Připomíná se, že v tomto případě odkazují předložené informace na dva výrobce v Unii a jednoho vyvážejícího výrobce, kteří v zásadě představují trh Unie. S ohledem na výše uvedené skutečnosti nelze v zájmu ochrany obchodních informací uvést přesné číselné údaje. Ukazatele jsou proto uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(57)
V odpovědi na prozatímní zjištění jediný čínský výrobce požádal, aby byla analýza újmy vyjádřena v celoročním průměru. Ačkoli se tím nezmění podstata údajů, ale pouze jejich prezentace, bylo tvrzení považováno za opodstatněné, a tudíž je celá níže uvedená analýza vyjádřena v celoročním průměru.
(58)
Čínský výrobce zpochybnila údaje o objemu prodejů během posuzovaného období (od roku 2004 do konce období šetření), které byly poskytnuty v dokumentu obsahujícím prozatímní zjištění týkající se dané společnosti. Podotýká se, že Komise danému čínskému výrobci poskytla vyčerpávající a úplný přehled shromážděných údajů. Obdržená reakce čínského výrobce byla následně podrobena křížové kontrole na základě dostupných informací poskytnutých orgány členských států coby uživateli dotčeného výrobku a výrobci v Unii. Proto jsou v konečné fázi šetření známy podrobné údaje o čínských prodejích do Unie a jejich dopadu.
(59)
Čínský výrobce tvrdil, že pokud ze strany výrobního odvětví neexistuje žádná nabídka, jeho prodeje by měly být z analýzy újmy a příčinných souvislostí vyloučeny. Instituce však nemohou rozhodnout, že skutečnost, že výrobní odvětví Unie v období šetření nepředložilo nabídku v jednom konkrétním nabídkovém řízení, ale čínský vyvážející výrobce nabídku předložil, znamená, že si v tomto případě samo způsobilo újmu v takovém rozsahu, že se tím ruší příčinná souvislost mezi újmou a dumpingem. Kromě toho jsou s účastí v nabídkovém řízení vždy spojeny určité náklady (překlady, zprostředkovatel, v některých případech platba za podání nabídky atd.), společnosti tudíž nepředkládají nabídky, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(60)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že v případech, kdy žadatel (Smiths Detection Group Limited) předložil nabídky, které přesahovaly cenové stropy stanovené v rámci nabídkového řízení, měly by být nabídky vyloučeny z analýzy újmy a příčinných souvislostí. Při šetření nicméně nebyly odhaleny žádné ověřitelné informace, které by potvrzovaly, že k takovýmto nabídkám došlo.
(61)
Čínský výrobce uvedl, že údaje o újmě jsou asymetrické. To je způsobeno tím, že objemy prodejů, podíl na trhu a zisk odkazují na prodeje ke dni uzavření smlouvy, zatímco některé jiné ukazatele újmy byly odvozeny z účetnictví žadatele, a tudíž se nemusí časově shodovat. Na počátku tohoto šetření musely útvary Komise stanovit jasný referenční bod pro prodeje, který by byl použitelný na všechny společnosti, jež v rámci řízení spolupracují. Bylo rozhodnuto, že nejlepším referenčním bodem je datum uzavření smlouvy, jelikož mezi datem zahájení nabídkového řízení a datem uzavření smlouvy a také mezi datem uzavření smlouvy a datem konečné faktury bývá mnohdy velký časový odstup. Kromě toho se na smlouvu může vztahovat několik faktur a smlouva může trvat několik let.
(62)
Jakmile bylo jako referenční bod stanoveno datum uzavření smlouvy, nebylo možné žádat od výrobců v Unii, aby celé odpovědi na dotazník sestavili na základě dat uzavření smluv. To by znamenalo, že by museli zcela přepracovat své účetnictví způsobem, který není běžný a který by způsobil četné nesrovnalosti a následně by nepříznivě ovlivnil kvalitu takových informací. S ohledem na to, že nebylo možné použít jako referenční bod data faktur, byly údaje o újmě v tomto případě poskytnuty tím nejlepším způsobem odpovídajícím tomuto výrobku.
(63)
V desátém měsíci šetření, tedy v odpovědi na prozatímní zjištění, čínský výrobce rovněž zpochybnil skutečnost, že období šetření trvá osmnáct měsíců, a uvedl, že mělo být omezeno na kalendářní rok 2008. Toto tvrzení bylo zamítnuto z důvodů, které hovoří ve prospěch osmnáctiměsíčního období a jsou uvedeny v prozatímním nařízení a v 5. až 11. bodě odůvodnění. Kromě toho by takováto změna zabránila včasnému ukončení šetření, neboť by všechny spolupracující společnosti musely být požádány, aby znovu poskytly odpovědi na dotazník na základě revidovaného období šetření.
(64)
Čínský výrobce rovněž vyjádřil pochybnosti, zda byla do analýzy újmy provedené Komisí řádně začleněna řada společností v EU, které jsou ve spojení s žadatelem. Za plné spolupráce s celou skupinou však byly ověřeny odpovědi žadatele na dotazník a Komise je přesvědčena, že ukazatele újmy a výpočty byly řádně analyzovány u celé skupiny. Jak bylo čínskému výrobci vysvětleno před přijetím prozatímních opatření, společnosti v EU, na něž odkazuje, mají při výrobě a uvádění příslušného výrobku na trh zanedbatelnou úlohu nebo nemají úlohu žádnou. Jejich úloha je ve skutečnosti omezena na určité funkce týkající se prodeje výrobku, který je předmětem šetření (například servis), a prodeje výrobků, které nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(65)
Čínský výrobce na závěr tvrdil, že jelikož nebylo výrobní odvětví Unie schopno splnit technické požadavky některých nabídkových řízení či se nabídkových řízení vůbec neúčastnilo, nemohlo u těchto transakcí dojít k dumpingu, který by výrobnímu odvětví EU způsobil újmu. S tímto tvrzením nelze souhlasit.
(66)
Především se podotýká, že skutečnost, že u některých vývozních transakcí nelze stanovit běžnou hodnotu, nezpochybňuje zjištění ohledně dumpingu působícího újmu za předpokladu, že je základ výpočtu považován za reprezentativní. Tak tomu bylo v tomto případě (viz 50. bod odůvodnění). U konkrétních dotčených transakcí se poukazuje na následující skutečnosti. Transakce odkazující na potíže s technickými požadavky se týká jednoho typu výrobku prodávaného na základě jediného nabídkového řízení. Čínský výrobce na jedné straně a dva výrobci v Unii na straně druhé vykládali nabídkové řízení zcela odlišně. Čínský výrobce ke konci šetření tvrdil, že dotčený typ výrobku se od mobilního snímače naprosto liší, ale výrobní odvětví Unie zastávalo odlišný názor. Je tudíž zřejmé, že se výrobní odvětví Unie tohoto nabídkového řízení zúčastnilo s pevným přesvědčením, že by mělo nabízet konkrétní typ výrobku. Co je ještě důležitější, s účastí výrobního odvětví Unie byly spojeny náklady (na překlady, zprostředkovatele, platbu za podání nabídky atd.). Skutečnost, že podle konečného závěru nabídkového řízení výrobní odvětví Unie nepředložilo nabídku za stejných podmínek, tudíž neznamená, že takový dovoz automaticky nepřispíval k újmě.
(67)
Pokud jde o zbývající transakce, čínský výrobce odkazuje na transakci, která nespadá do období šetření, jak bylo vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, a ve skutečnosti představuje vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Odkazuje se též na transakci, u níž se výrobní odvětví Unie neúčastnilo nabídkového řízení. Pokud jde o vypořádání smlouvy, nebylo formulováno žádné zjištění ohledně újmy. Pokud jde o druhou transakci, použijí se závěry v 59. bodě odůvodnění.
2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
V průběhu jedenáctého měsíce šetření předložila rumunská společnost tvrzení, že během období šetření byla výrobcem některých systémů pro snímání nákladu v EU. Komise vyhledala a ověřila informace o skutečném statusu této společnosti. Podle informací předložených jednak společností, jednak jinými subjekty na tomto trhu včetně čínského výrobce je činnost této společnosti v souvislosti s obdobným výrobkem těsně spjata s výrobními činnostmi zavedeného výrobce systémů pro snímání nákladu v Unii. Z toho důvodu je v rámci stávajícího šetření jediný prodej, který rumunská společnost v období šetření uskutečnila, považován za prodej uskutečněný výrobcem systému pro snímání nákladu v Unii, s nímž rumunská společnost spolupracovala.
(69)
Pokud jde o makroekonomické ukazatele, jako jsou např. spotřeba, výroba, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a mzdy, jakož i prodeje na vývoz, je třeba podotknout, že byly analyzovány u všech výrobců v Unii.
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Spotřeba v Unii
(71)
Čínský výrobce tvrdil, že úroveň spotřeby v Unii vymezená v prozatímním nařízení není přesná. V této souvislosti se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele, aby shromáždila další informace o spotřebě v EU během posuzovaného období. Na základě dodatečného vstupu, který strany poskytly, se má za to, že se spotřeba v EU vyvíjela následujícím způsobem:
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Index: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(72)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v EU vzrostla během posuzovaného období o 11 %.
(73)
Čínský výrobce tvrdil, že by měly být zveřejněny spíše údaje o skutečné spotřebě než indexované informace. V tomto ohledu se podotýká, že, jak již bylo jasně vysvětleno v 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobou některých systémů pro snímání nákladu se v EU zabývá jen velmi omezený počet stran a zveřejnění skutečných údajů o spotřebě by vedlo ke zveřejnění údajů o skutečných prodejích stran a takovéto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné.
(74)
Rovněž bylo uvedeno, že by spotřeba měla zohledňovat všechny jednotky dotčeného výrobku, které byly spotřebovány na trhu EU. V této souvislosti se poznamenává, že údaje o spotřebě v Unii zohledňují všechny prodeje výrobku, který je předmětem šetření, (ať jsou výsledkem nabídkového řízení, či nikoli) uskutečněného všemi stranami (které jsou Komisi známy). Údaje byl podrobeny křížové kontrole a ověřeny u různých dostupných zdrojů. Údaje o spotřebě však sestávají pouze ze skutečných prodejů, nikoli malého počtu transakcí oznámených Komisi, při nichž šlo buď o nájem, či dar. Pokud by do údajů byly zahrnuty i tyto údaje, byl by čínský podíl na trhu ještě větší.
(75)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 57. a 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 71. až 74. bodě odůvodnění se potvrzují.
4. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu
(76)
Jak bylo vysvětleno výše v 57. a 58. bodě odůvodnění, byly revidovány objemy a podíly dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu. Roční rozložení údajů a aktualizace objemů potvrdily závěry prozatímního nařízení, že dovoz a jeho podíl na trhu od roku 2004 výrazně vzrostl. Čínská strana zpochybnila metodiku použitou k indexaci těchto údajů. Je důležité zdůraznit, že aktuální použité údaje, třebaže indexované, v prozatímní a konečné fázi ukazují, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu dovozu z dotčené země na trhu.
(77)
Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 150 %.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem dovozu
100
75
250
200
267
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(78)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná vývozní cena se výrazně lišila v závislosti na typu dováženého snímače nákladu a nelze z ní vyvodit žádné smysluplné závěry.
(79)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil více než dvojnásobně.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Podíl ČLR na trhu
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(80)
Čínský výrobce tvrdil, že by rovněž měly být prošetřeny objemy po období šetření (ve formě úspěšné účasti v nabídkových řízeních během období šetření, na jejímž základě byly po období šetření podepsány smlouvy). V souladu s ustanoveními základního nařízení nejsou s výjimkou mimořádných okolností události po období šetření zohledněny. Čínský vyvážející výrobce na žádné takové mimořádné okolnosti nepoukázal. Kromě toho by z důvodů srovnatelnosti bylo rovněž nutné přerozdělit prodeje za období, která předcházela období šetření. Tvrzení tudíž nebylo přijato. S ohledem na nárůst dovozu z hlediska objemu a podílu na trhu, jak je uvedeno výše, nemělo toto rozhodnutí v žádném případě vliv na faktory, které jsou v tomto případě zkoumány.
b) Cenové podbízení
(81)
Čínský výrobce uvedl, že metodika týkající se cenového podbízení použitá v prozatímní fázi byla chybná. Podle jeho názoru nebylo možné srovnávat jeho skutečné prodejní ceny s cenami nabídnutými výrobním odvětvím Unie v nabídkovém řízení. V tomto ohledu se podotýká, že tato metodika byla považována za nejvhodnější, jelikož bylo třeba provést spravedlivé srovnání u výrobku, který je z povahy velice složitý a je předmětem zadávání veřejné zakázky. Zúčastněné strany neoznačily žádné jiné použitelné metody.
(82)
Nutno poznamenat, že ačkoli metodika zůstala stejná jako metodika popsaná výše, byly provedeny menší úpravy výpočtu, čímž byly sníženy ceny výrobního odvětví Unie, a tyto ceny byly sděleny zúčastněným stranám.
(83)
Z revidovaného srovnání je patrné, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku prodáván v Unii za ceny, které podbízely ceny výrobního odvětví Unie v rozpětí od 15 do 20 %. Je třeba poznamenat, že čínský výrobce v podání tvrdil, že jedním z důvodů, proč získal smlouvy, bylo, že nabízel lepší specifikace výrobku. Pokud jde o cenové podbízení (a prodej pod cenou), mohlo vést k provedení úprav a k výpočtu vyšších rozpětí újmy. Žádné takovéto úpravy provedeny nebyly, jelikož tato tvrzení nebyla prokázána jako odůvodněná a nebyly k dispozici žádné informace k jejich množstevnímu vyjádření.
(84)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 59. až 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném výše v 76. až 83. bodě odůvodnění se potvrzují.
5. Stav výrobního odvětví Unie
(85)
Nutno poznamenat, že údaje o ukazatelích újmy jsou v konečném nařízení popsány jinak, aby zohledňovaly dvě otázky, jak je uvedeno výše v 57. a 69. bodě odůvodnění, konkrétně žádost čínského výrobce o roční vyjádření údajů za osmnáctiměsíční období šetření a začlenění údajů získaných od druhého výrobce v Unii do analýzy makroekonomických ukazatelů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba
100
75
94
173
151
Kapacita
100
83
90
185
200
Využití kapacity
100
90
104
94
76
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(86)
Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Unie o 51 %. Tento pozitivní trend je zapříčiněn zejména dobrým prodejem obdobného výrobku na vývoz. Z téhož důvodu výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zdvojnásobilo svou výrobní kapacitu. Využití kapacity výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížilo o 24 %.
(87)
Vzhledem k tomu, že se výše uvedené údaje týkají výroby, jejíž značná část je prodávána na trzích mimo EU, nejsou tyto ukazatele v tomto případě považovány za důležité.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Stav zásob
100
164
155
127
136
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie měla během posuzovaného období vzrůstající a kolísající tendence. To však nebylo považováno za důležitý ukazatel, jelikož toto výrobní odvětví pracuje na základě výroby na zakázku, zásoby jsou vždy velice nízké a značná část těchto zásob byla vyčleněna pro vývozní trh.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje výrobního odvětví Unie
100
67
93
100
76
Podíl na trhu
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Index podílu na trhu
100
108
82
91
68
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(89)
V průběhu posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Unie snižoval a v období šetření klesl oproti původnímu objemu téměř o 25 %. Mezi rokem 2004 a koncem období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o 20 procentních bodů svého podílu na trhu.
(90)
Zjištění ohledně prodejních cen v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(91)
Čínský výrobce zopakoval žádost, aby mu byly zaslány informace o veřejných zakázkách, které byly žadateli uděleny, a o rozsahu, v němž byla určitá nabídková řízení zohledněna v rámci tohoto šetření. Z důvodů důvěrnosti však nebylo považováno za vhodné poskytnout takto podrobné údaje. Čínský výrobce rovněž požádal o další potvrzení, že při výpočtu spotřeby v Unii bylo jakožto rozhodující faktor použito datum podpisu prodejních smluv vyplývajících z nabídkových řízení. V tomto ohledu instituce potvrzují, že pro všechny strany byla použita metodika vysvětlená v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tatáž strana rovněž požádala o objasnění, zda údaje žadatele odkazují na oba jeho výrobní závody. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění písm. a) prozatímního nařízení, potvrzuje se, že údaje oznámené žadatelem byly získány z obou jeho výrobních závodů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskové rozpětí před zdaněním
100
85
90
7
-50
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(92)
V posuzovaném období se výrobní odvětví Unie stalo ztrátovým. V průběhu období šetření byla situace obzvláště nepříznivá.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Investice
100
164
100
354
105
Návratnost investic
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Peněžní tok
100
124
257
186
-71
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(93)
Investice byly během posuzovaného období nízké. Velká část investic byla určena na údržbu provozních prostor výrobního odvětví Unie. Vyšší úroveň investic, která byla zaznamenána v roce 2007, se týká nového patentu ke zvýšení výkonnosti dotčeného výrobku. Připomíná se, že tato činnost je náročná na know-how, nikoli na investice.
(94)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví Unie a čistou účetní hodnotou investic vykazuje v průběhu posuzovaného období pokles, není však náležitým ukazatelem újmy, jelikož odráží zejména aktiva, která již byla odepsána.
(95)
Stav peněžního toku výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zhoršil.
(96)
Vzhledem k tomu, že výroba systémů pro snímání nákladu představovala pouze malou část činností žadatele, nebyla schopnost získávat kapitál v tomto případě považována za důležitý ukazatel.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Zaměstnanost
100
110
129
160
167
Průměrné mzdové náklady na pracovníka
100
98
102
106
106
Produktivita na pracovníka
100
68
73
109
135
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(97)
Zaměstnanost, průměrné mzdové náklady na pracovníka a produktivita na pracovníka během posuzovaného období vzrostly. Tyto ukazatele však v tomto případě nejsou považovány za důležité, jelikož se většina údajů o zaměstnanosti týká výroby některých systémů pro snímání nákladu prodávaných na vývozním trhu.
(98)
Zjištění v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 64. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 85. až 98. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. Závěr o újmě
(100)
Zjištění obsažená v prozatímní nařízení, která se týkají odlišných stupňů významu ukazatelů újmy, zůstávají v tomto konkrétním řízení platná. Za nejdůležitější činitele újmy jsou považovány ziskovost, podíl na trhu a cenové podbízení, jelikož přímo odrážejí úspěchy výrobního odvětví Unie ve vztahu k jeho činnosti na trhu Unie. Důvody, proč některé jiné ukazatele důležité nejsou, jsou vysvětleny výše.
(101)
Pokud jde o ziskovost, stalo se výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztrátové a podíl výrobců v Unii na trhu klesl o 24 %. Kromě toho čínský výrobce podbízel žadatele v rozpětí od 15 do 20 %.
(102)
Čínský podíl dotčeného výrobku na trhu v Unii během posuzovaného období vzrostl o 140 %, zatímco výrobní odvětví Unie zároveň zaznamenalo výrazný pokles objemu prodeje (- 24 %) a podílu na trhu (o 20 procentních bodů).
(103)
Jak je vysvětleno v obecných poznámkách před touto analýzou újmy, údaje byly popsány jinak než v prozatímním nařízení. Je zřejmé, že ať jsou údaje popsány v ročním formátu, či nikoli, nemění se tím podstata údajů, ale pouze jejich prezentace. Výše popsané údaje o újmě (v souvislosti s makroekonomickými ukazateli) však rovněž zahrnují údaje od druhého výrobce v Unii. Je tudíž vyvozen závěr, že výše uvedené revidované údaje potvrzují prozatímní závěry o újmě, tedy že v posuzovaném období trvala nepříznivá situace ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že závěry o podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vymezené v prozatímním nařízení se kvůli změněné prezentaci údajů popsané v 85. bodě odůvodnění nemění. Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné jiné připomínky, 77. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 100. až 103. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(105)
Připomínky ke zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti byly obdrženy pouze od čínského výrobce.
(106)
Připomíná se, že účinky dumpingového dovozu a jiných činitelů byly vyjádřeny v celoročním průměru z důvodů vysvětlených v 85. bodě odůvodnění.
1. Účinky dumpingového dovozu
(107)
Podíl dumpingového dovozu na trhu vzrostl během posuzovaného období o 140 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 32 %. K těmto nepříznivým změnám pro výrobní odvětví Unie došlo v souvislosti s poklesem spotřeby v EU, který se v letech mezi rokem 2004 a obdobím šetření prohloubil o 11 % (údaj vyjádřený v celoročním průměru).
2. Účinky dalších faktorů
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Prodej výroby Unie na vývoz
100
93
123
245
233
Cena prodejů na vývoz
100
107
60
63
70
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(108)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Vývoz představoval v období šetření naprostou většinu (85 až 95 %) celkového objemu výroby v EU.
(109)
Čínský výrobce naznačil, že Komise neprovedla analýzu dovozu ze Spojených států amerických a že společnosti v USA prodaly během období šetření do EU více snímačů nákladu než společnosti v ČLR, toto tvrzení však není doloženo aktuálními skutečnostmi ani konkrétními ověřitelnými důkazy.
(110)
Po uložení prozatímních opatření se Komise aktivně snažila získat více informací o dovozu z USA, ale nakonec potvrdila údaje o objemu dovozu z USA, které byly stanoveny v prozatímní fázi.
(111)
Čínský výrobce kritizoval důsledky neúčasti výrobního odvětví Unie v některých nabídkových řízeních. V tomto ohledu podotýkáme, že při šetření byla zohledněna skutečnost, že ne všechny strany (výrobní odvětví Unie, jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce, jiní výrobci některých systémů pro snímání nákladu) předložily nabídky ve všech nabídkových řízeních. Nebyly zjištěny žádné významné činitele, z nichž by vyplývalo, že jednoznačně zaznamenaná újma v průběhu posuzovaného období je výsledkem neúčasti výrobního odvětví Unie v nabídkových řízeních, jež nebyla považována za přiměřené obchodní příležitosti. Přiměřená obchodní příležitost je jakožto rozhodující faktor při účasti v nabídkovém řízení potvrzena skutečností, že s účastí v nabídkovém řízení jsou spojeny určité náklady (na překlady, zprostředkovatele, někdy platbu za podání nabídky atd.) a společnosti nabídku nepředloží, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(112)
Čínský výrobce trval na tvrzení, že by v rámci příčinných souvislostí měly být hlouběji analyzovány škodlivé účinky necenových faktorů, například jiných technických faktorů.
(113)
Samozřejmě že by výrobní odvětví Unie bylo bývalo schopno uspokojit tytéž specifikace, jimiž se vyznačuje čínský výrobek. To by však znamenalo, že by výrobní odvětví Unie muselo daný výrobek nabídnout za vyšší cenu. Tato otázka ve skutečnosti v plném rozsahu odkrývá účinek dumpingu čínského výrobce. Část dumpingu je způsobena tím, že čínský vyvážející výrobce jednoduše nabízí výrobek s více rysy. Jelikož směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (6) připouští použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“, musela být zakázka téměř automaticky udělena čínskému dodavateli, který provádí dumping. Nabídky předložené čínským vývozcem by přestaly být ekonomicky nejvýhodnější, pokud by nebyly bývaly dumpingové, tzn. pokud by bývaly byly alespoň o tolik vyšší, aby zohlednily dodatečné rysy.
(114)
Na závěr je třeba poukázat na skutečnost, že z šetření vyplývá, že žadatel splnil všechny technické specifikace v nabídkových řízeních, v nichž jak žadatel, tak čínský výrobce předložili nabídku za stejných podmínek.
(115)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že došlo k případům, kdy byly nabídky uděleny čínské společnosti navzdory tomu, že nabídla vyšší cenu než žadatel. Takovéto transakce by tudíž neměly být považovány za transakce, které byly příčinou újmy.
(116)
V tomto ohledu je nutno poznamenat, že při šetření byl zjištěn pouze jediný případ nabídkového řízení, kdy se na první pohled zdá, že čínský výrobce získal zakázku navzdory skutečnosti, že nabídl vyšší cenu než žadatel. Šetřením však bylo odhaleno, že tomu tak ve skutečnosti nebylo, jelikož nabídka čínské společnosti zahrnuje mnoho dodatečných rysů za tutéž cenu. Pokud by měly být provedeny úpravy, aby byly všechny tyto dodatečné rysy zohledněny, byla by vývozní cena nižší a bylo by s ní spjato vyšší dumpingové rozpětí. Nebyly poskytnuty žádné ověřitelné informace na podporu tvrzení, že čínská společnost nabídla vyšší cenu než žadatel i v jiných nabídkových řízeních.
(117)
Čínský výrobce uvedl, že druhý výrobce v Unii stanovil nepřiměřeně nízké ceny, čímž způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, a že této straně není dovozem z Číny způsobena žádná újma, jelikož ukončila aktivní spolupráci.
(118)
Především se připomíná, že druhý výrobce v Unii poskytl v souvislosti s tímto řízením informace a že analýza újmy je posouzena ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho je na místě poznamenat, že tvrzení čínského výrobce o stanovení nepřiměřeně nízkých cen není doloženo žádnými věcnými důkazy a nemůže zpochybnit zjištění vyplývající z šetření, která jsou popsána v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 81. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 105. až 118. bodě odůvodnění se potvrzují.
(120)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje prozatímní zjištění, že dumpingový dovoz způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
7. ZÁJEM UNIE
1. Zájem uživatelů
(121)
Dva uživatelé, kteří již v prozatímní fázi zaslali námitky, trvali na svých původních připomínkách. Zdůrazňují obavy v souvislosti s hospodářskou soutěží a technologickým vývojem, pokud by byla konečná opatření uložena. Oběma obavami se však zabývalo prozatímní nařízení a nebyly předloženy žádné nové informace, které by mohly potvrdit, že by uložením konečného cla byla alespoň v krátkodobém či střednědobém výhledu poškozena hospodářská soutěž a technologický vývoj.
2. Závěr o zájmu Unie
(122)
Žádná ze dvou výše uvedených námitek nemění prozatímní závěry. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 96. až 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Čínský výrobce vznesl připomínky k výpočtu prodeje pod cenou. V odůvodněných případech byly v konečné fázi provedeny úpravy.
(124)
Čínský výrobce předložil tvrzení ve vztahu k rozpětí újmy, které bylo podobné tvrzení v 51. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Toto tvrzení muselo být zamítnuto ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 51. bodě odůvodnění.
(125)
Čínský výrobce rovněž požádal o objasnění metody použité pro stanovení ziskového rozpětí před zdaněním a zejména o vysvětlení, na který rok se toto ziskové rozpětí vztahuje. V tomto ohledu se podotýká, že ziskové rozpětí před zdaněním bylo stanoveno na základě analýzy údajů, které se vztahují na finanční roky 2006 a 2007.
(126)
Výpočet konečného dumpingového rozpětí a definitivní úrovně pro odstranění újmy vedl k tomu, že úroveň pro odstranění újmy je nižší než konečné dumpingové rozpětí. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveným v 123. až 126 bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují.
2. Konečná opatření
(127)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy. Ta byla vypočtena na 34 %, jelikož od prozatímního šetření, kdy byla celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu, výrazně klesla.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro ČLR 34 %.
(129)
V souladu se 120. bodem odůvodnění prozatímního nařízení se z důvodu podrobného monitorování účinnosti opatření žádají příslušné orgány členských států, aby Komisi pravidelně poskytovaly důvěrné informace o řízeních EU týkajících se zadávání veřejných zakázek, na jejichž základě došlo k prodeji systémů pro snímání nákladu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(130)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením. Jelikož konečné clo je nižší než clo prozatímní, uvolní se částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091), a motorových vozidel vybavených takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 34 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1242/2009 (7) uloženého z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091) a motorových vozidel vybavených takovými systémy kódů KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky, a to na úrovni sazby konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečného antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 510/2010
z dne 14. junija 2010
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih sistemov za preglede tovora s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), ki razveljavlja Uredbo Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (2) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
1. ZAČASNI UKREPI
(1)
Komisija je z Uredbo (EU) št. 1242/2009 (3) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih sistemov za preglede tovora s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 2. februarja 2009 vložila družba Smiths Detection Group Limited („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 80 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov za preglede tovora v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.
2. NAKNADNI POSTOPEK
(3)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Stranem se je na zahtevo omogočilo tudi zaslišanje.
(4)
Komisija je še naprej zbirala in preverjala vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. Komisija je nadaljevala preiskavo zlasti v zvezi z vidiki interesa Unije. V zvezi s tem je vzpostavila stik z zainteresiranimi stranmi, zlasti uporabniki in proizvajalci zadevnega izdelka, da bi preverila trditve strani glede nekaterih transakcij.
(5)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (9) začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. julija 2007 do 31. decembra 2008 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2004 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
(6)
Edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik („kitajski proizvajalec“) je trdil, da uporaba 18-mesečnega OP namesto 12-mesečnega obdobja, ki je običajno v protidampinških preiskavah, ni upravičena. Kitajska družba navaja, da bi moralo OP vključevati le koledarsko leto 2008.
(7)
Najprej je treba poudariti, da kitajski proizvajalec uporabi 18-mesečnega OP v začasni fazi preiskave ni nasprotoval. Nasprotovanje je bilo predloženo šele po sprejetju začasnih ukrepov. Vendar je bilo OP objavljeno že v obvestilu o začetku postopka in vprašalnikih, tj. takoj na začetku preiskave. Posebni razlogi za izbiro 18-mesečnega OP so pojasnjeni v uvodni izjavi (9) začasne uredbe. Ta stran ni navedla nobenega razloga, s katerim bi lahko izpodbijala to utemeljitev.
(8)
Vendar so bili za zagotovitev popolne primerljivosti podatkov v zvezi z OP s tistimi za prejšnja leta vsi podatki, navedeni za OP v oddelkih o škodi in vzročni zvezi, prilagojeni na letno raven.
(9)
Kitajski proizvajalec je še trdil, da je bila izbira OP namenjena prirejanju dejavnikov škode. To trditev je treba zavrniti.
(10)
Preiskovalni organ na začetku preiskave ni bil niti ni mogel biti seznanjen z obsežnim sklopom podatkov in vrednosti v zvezi s kazalniki škode na začetku preiskave. Ti podatki so bili pridobljeni šele med preiskavo.
(11)
Nazadnje je treba poudariti, da ta preiskava ni prva, v kateri je bilo izbrano OP daljše od 12 mesecev (na primer 16-mesečno OP za kovinski kalcij s poreklom iz LRK in Rusije v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 892/94 (4) ali 18-mesečno OP za dinatrijev karbonat s poreklom iz ZDA v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 823/95 (5).
(12)
Kitajski proizvajalec je prav tako trdil, da so s podpisom pogodbe zajete vse transakcije v nekem obdobju ne glede na to, ali se prodaja izvede na podlagi razpisnega postopka ali ne, ter da zato ni potrebe po daljšem OP. Ta trditev ni prepričljiva, ker ne odpravlja osnovne težave, in sicer sorazmerno majhnega števila transakcij v tej panogi. Datum podpisa pogodbe se je uporabil le za zagotovitev dovolj jasne podlage v zvezi z bistvenimi elementi prodaje in hkrati ustrezno določenega datuma za opredelitev, kaj je treba zajeti v OP oziroma prejšnja obdobja in kaj je treba izključiti.
(13)
Ker drugih pripomb glede OP ni bilo, se potrdi uvodna izjava (9) začasne uredbe.
(14)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov za preglede tovora s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Odobren jim je bil tudi rok, v katerem so lahko po tem razkritju predložile svoja stališča.
(15)
Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile ustrezno obravnavane in upoštevane.
3. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(16)
Opredelitev izdelka se je po začasnih ukrepih znova obravnavala ob upoštevanju pripomb kitajskega proizvajalca izvoznika in podrobne proučitve trditev industrije Unije. Ta postopek je pripeljal do ugotovitve, da za preglede tovora ni mogoče uporabiti nobenega izdelka tehnologije alfa ali beta. Zato se šteje, da sta ti vrsti tehnologije upravičeno izključeni iz obsega izdelka. Predložen ni bil noben drug prikaz, ki bi nasprotoval začasnim ugotovitvam, da je mogoče v pregledovalnikih tovora uporabiti vse preostale tehnologije (razen alfa in beta), zajete v obsegu izdelka, in da se vse vrste izdelka uporabljajo za enak namen, ki je pregledovanje tovora z uporabo enake glavne značilnosti, torej emisije žarkov, usmerjenih v pregledovanje tovora.
(17)
Glede na navedeno se ugotavlja, da imajo vse vrste sistemov za preglede tovora z uporabo nevtronske tehnologije ali rentgenskih žarkov z virom rentgenskega sevanja najmanj 250 KeV ali z uporabo gama žarkov, ki trenutno spadajo pod oznake KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 in ex 9030 10 00, ter motorna vozila, opremljena s takimi sistemi, ki trenutno spadajo pod oznako KN ex 8705 90 90, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in osnovno končno uporabo ter si na trgu Unije medsebojno konkurirajo. Na podlagi tega se ugotovitve iz uvodnih izjav od (10) do (15) začasne uredbe potrdijo, če se ne nanašajo na tehnologije z alfa in beta žarki.
(18)
Ker drugih pripomb glede podobnega izdelka ni bilo, se potrdi uvodna izjava (16) začasne uredbe.
(19)
Glede na navedeno se dokončno sklene, da so vse vrste sistemov za preglede tovora, kot so opredeljene zgoraj, podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
4. DAMPING
1. Tržnogospodarska obravnava (TGO)
(20)
Kitajski proizvajalec iz LRK ni vložil zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“), ampak je zaprosil samo za individualno obravnavo („IO“). Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodni izjavi (19) in (20) začasne uredbe potrdita.
2. Individualna obravnava (IO)
(21)
Ker ni bilo drugih pripomb glede IO, se uvodne izjave od (21) do (25) začasne uredbe potrdijo.
3. Normalna vrednost
3.1 Primerljiva država
(22)
Nobena stran ni nasprotovala izbiri Združenih držav Amerike (ZDA) za primerljivo državo.
(23)
Kitajski proizvajalec je ponovil svoje pripombe glede nesodelovanja družbe s sedežem v Združenih državah Amerike (ZDA), ki je povezana s pritožnikom. Trdil je, da je pritožnik v pritožbi za izračun normalne vrednosti uporabil podatke v zvezi s svojo povezano ameriško družbo, hkrati pa je trdil, da ta družba ne proizvaja podobnega izdelka. Kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala stran, povezana s pritožnikom v ZDA, obvezno sodelovati pri preiskavi, pri čemer je treba zaradi njenega nesodelovanja pritožnika opredeliti za nesodelujočega in na tej podlagi prekiniti postopek. Prav tako je bilo navedeno, da mora Komisija pojasniti, ali družba v ZDA proizvaja podobni izdelek. Nazadnje je kitajski proizvajalec izvoznik nasprotoval uporabi nepreferencialnega pravila EU o poreklu kot kazalnika, ali je mogoče gospodarski subjekt obravnavati kot proizvajalca izdelka.
(24)
Kar zadeva pripombe v zvezi z uporabo podatkov, pridobljenih od povezane družbe pritožnika v ZDA, v pritožbi, se ugotavlja, da so informacije o normalni vrednosti v pritožbi temeljile na splošnih cenah ZDA, ki so bile objavljene na spletni strani ameriške vlade GSA Advantages. Za dve vrsti podobnega izdelka take javno dostopne cene niso bile na voljo, zato je pritožnik normalno vrednost izračunal na podlagi informacij iz svojih proizvodnih stroškov v EU, prilagojenih na raven ZDA.
(25)
Poleg tega kitajski proizvajalec ni predložil nobenih dokazov, s katerimi bi bilo mogoče izpodbijati ugotovitve iz uvodne izjave (32) začasne uredbe.
(26)
Protidampinška zakonodaja EU nikakor ne vsebuje pravila, da je treba postopek zaključiti, ker se je proizvajalec v primerljivi državi odločil, da v preiskavi ne bo sodeloval. Dejstvo, da je proizvajalec povezan s pritožnikom, te ugotovitve ne spremeni. Poleg tega tu prav tako ni pomembna sodba Sodišča, na katero se je skliceval kitajski proizvajalec, tj. T-249/06 (Interpipe), saj se je v tej zadevi obravnavalo vprašanje, v kakšnem obsegu mora hčerinska družba proizvajalca Skupnosti sodelovati za namene določitve škode. To ni enako kot predložitev podatkov za določitev normalne vrednosti v primerljivi državi.
(27)
Kar zadeva trditev v zvezi z opredelitvijo pojma proizvajalec, se ugotavlja, da je bilo med preiskavo ugotovljeno, da je pritožnik proizvajal podobni izdelek v EU in da ta proizvodna dejavnost opredeljuje poreklo v skladu z nepreferencialnimi pravili EU o poreklu. Glede na zakonodajo ni treba sprejeti nobene ugotovitve v zvezi s statusom pravnih oseb, ki se v sedanjem postopku ne preiskujejo, nimajo sedeža v EU ali katerih podatki se med preiskavo niso uporabili za sprejetje posamezne ugotovitve.
(28)
Ker ni bilo drugih pripomb glede izbire primerljive države, se uvodne izjave od (26) do (37) začasne uredbe potrdijo.
3.2 Določitev normalne vrednosti
(29)
Treba je opozoriti, da je bila normalna vrednost izračunana na podlagi podatkov, ki sta jih predložila edini sodelujoči proizvajalec iz primerljive države (tj. Združenih držav Amerike) in industrija Unije. Tako je bila normalna vrednost za vrsto izdelka, ki se uvaža v EU, določena na podlagi cen domače prodaje ameriškega proizvajalca podobnega izdelka, ki se proizvaja v ZDA. Sodelujoči ameriški proizvajalec ni proizvajal nobene vrste izdelka, ki bi ustrezala drugemu blagu, ki se iz Kitajske uvaža v EU. Komisija je za zagotovitev širše podlage za normalno vrednost torej proučila tudi, ali je mogoče za druge vrste izdelkov normalno vrednost določiti na kakršni koli drugi podlagi v skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe („na kateri koli drugi razumni osnovi“). V začasni fazi je bilo ugotovljeno, da je mogoče za nekatere vrste uporabiti preverjene informacije o stroških industrije Unije.
(30)
Kitajski proizvajalec je po uvedbi začasnih ukrepov predložil pripombe glede normalne vrednosti.
(31)
Kitajski proizvajalec je trdil, da je treba normalno vrednost zmanjšati za znesek, ki pomeni razliko v stroških med pospeševalniki iz lastne proizvodnje in v tujini kupljenimi pospeševalniki, saj kitajska družba pospeševalnike proizvaja, medtem ko jih ameriški proizvajalec in industrija Unije kupujeta.
(32)
V zvezi s to trditvijo je treba opozoriti, da ni bila podprta z nobenim dejanskim dokazom, čeprav je Komisija med preiskavo zahtevala take dokaze.
(33)
Kitajski proizvajalec izvoznik je Komisijo pozval, naj predloži natančne specifikacije za posamezne vrste modelov, uporabljenih za izračun normalne vrednosti. V zvezi s tem se ugotavlja, da industrija Unije in proizvajalec v primerljivi državi to vrsto informacij štejeta za zaupno. Če bi se razkrilo natančno ime modelov, pri čemer je treba upoštevati, da so modeli spadali le v eno serijo, katere posebne lastnosti so bile že razkrite, in da se je za izračun normalne vrednosti uporabilo le nekaj vrst modelov, bi lahko strani, ki bi jim bile te informacije razkrite, lahko sklepale o dejanskih cenah, zaračunanih za posamezne vrste modelov, ali stroških in cenah, na podlagi katerih je bila normalna vrednost izračunana za različne vrste modelov. Te informacije so dejansko zaupne, zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti.
(34)
Kitajski proizvajalec izvoznik je dvomil o načinu, kako je Komisija določila normalno vrednost na podlagi podatkov industrije Unije. Trdil je, da bi bilo treba namesto ponujenih cen na razpisih uporabiti dejanske prodajne cene. Najprej je treba opozoriti, da so se podatki iz industrije Unije uporabili za doseganje večje reprezentativnosti za primerjavo med normalno vrednostjo in izvozom kitajskega proizvajalca. Zato je bila normalna vrednost, kolikor je bilo to mogoče, za vrste zadevnega izdelka, za katere na podlagi informacij, ki so bile na voljo v ZDA, ni bilo mogoče določiti normalne vrednosti, določena na podlagi preverjenih informacij iz industrije Unije za enake vrste izdelkov, kot so bili uvoženi iz Kitajske.
(35)
Tako je bila normalna vrednost za več vrst izdelkov (ki nikakor niso premični sistemi za preglede) izračunana na podlagi standardnih stroškov, pri čemer niso bili upoštevani stroški javnih del ali drugi stroški, nastali na kraju samem, prištel pa se je normalni delež dobička, ki je bil vsekakor znatno manjši od ciljnega dobička, uporabljenega za določitev stopnje škode. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da industrija Unije za vse vrste izdelkov, ki jih ponuja, uporablja standardne stroške. Evidenca v zvezi s pripravo teh standardnih stroškov, način njihovega izračunavanja in primerjava teh stroškov z dejanskimi stroški pri določanju standardnih stroškov so bili pregledani in potrjeno pravilni.
(36)
Poleg tega se je stroškovna struktura industrije Unije primerjala s stroškovno strukturo ameriškega proizvajalca podobnega izdelka. Ugotovljeno je bilo, da (i) je bila stopnja dobička ameriškega proizvajalca višja kot stopnja dobička, uporabljena za izračun normalne vrednosti na podlagi podatkov iz industrije Unije, ter da (ii) je stroškovna struktura industrije Unije na splošno podobna stroškovni strukturi proizvajalca v primerljivi državi (natančne razlike ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti). Zato je uporaba podatkov industrije Unije za določitev normalne vrednosti nedvomno v skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe.
(37)
Kitajski proizvajalec je predložil tudi pripombe glede javnega razpisa, na podlagi katerega je ameriški proizvajalec podobnega izdelka prodajal premične sisteme za preglede tovora na trgu ZDA. Trdil je, da primerjava ni poštena, če Komisija uporabi normalno vrednost na podlagi razpisa iz leta 2005 in jo primerja z izvozno ceno za OP. Dejstva, ugotovljena med preiskavo, te trditve ne potrjujejo. Javni razpis je bil leta 2005 res organiziran, vendar ni vključeval nobenih cen. Poleg tega so zadevne posamezne ponudbe in podpisi pogodb potekali leta 2007, tj. že med OP. To je bilo posledica posebnega razpisnega postopka vlade ZDA in njenih agencij. Zato je bilo potrjeno, da je treba ta razpis upoštevati v OP in ga vključiti med podatke za izračun stopnje dampinga.
(38)
Kitajski proizvajalec je zahteval tudi pojasnilo, zakaj se normalna vrednost za premestljivi sistem, kakršnega v Latviji prodaja kitajski proizvajalec, ni določila na podlagi prodaje ameriškega proizvajalca, ampak se je določila na podlagi podatkov industrije Unije. V zvezi s tem se ugotavlja, da Komisija ni mogla uporabiti podatkov iz primerljive države, ker sodelujoči proizvajalec iz primerljive države teh podatkov ni dal na voljo.
(39)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave od (38) do (42) začasne uredbe potrdijo.
4. Izvozna cena
(40)
Kitajski proizvajalec je po uvedbi začasnih ukrepov predložil pripombe glede izvozne cene.
(41)
Te pripombe so se nanašale na transakcije na Nizozemskem, Finskem in Poljskem v zvezi s posameznimi stroškovnimi postavkami. Pripombe, ki so bile podprte s preverjenimi podatki, so bile sprejete, izračun stopnje dampinga pa se je ustrezno popravil. Pripombe glede nekaterih stroškov montaže je bilo treba zavrniti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so se v več fazah preiskave sicer zahtevali ustrezni dejanski podatki, vendar ni družba nikoli poskusila predložiti predloga za dokončno razčlenitev. Znesek, sporočen po razkritju začasnih ugotovitev, je nova informacija, ki je ni mogoče podpreti z računovodskimi informacijami ali drugimi preverljivimi dokazi.
(42)
Kitajski proizvajalec je še pojasnil, da je eno prodajo izvedel zunaj javnih razpisov. To je potrjeno. Vendar je bilo med preiskavo ugotovljeno, da ta prodaja ni bila izvedena v običajnem poteku trgovine. Dejansko se je nanašala na nadomestni izdelek, pri čemer je bila zadevna cena dogovorjena več let pred OP. Nadomestni izdelek je bil popolnoma druge vrste kot prvotni izdelek. Zato to ni bila transakcija, ki bi spadala v OP, ampak je bila to izpolnitev v preteklosti sklenjene pogodbe. Zato v izračunu izvozne cene v zvezi s to transakcijo ni bilo mogoče upoštevati.
(43)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave od (43) do (46) začasne uredbe potrdijo.
5. Primerjava
(44)
Kitajski proizvajalec je trdil, da je bila primerjava izvedena na podlagi skrajšanih kontrolnih številk izdelka, pri katerih se ne upoštevajo razlike v fizikalnih lastnosti primerjanih izdelkov. Poleg tega je kitajska družba trdila, da bi bilo treba pri primerjavi cen upoštevati pospeševalnike, različne vrste šasij in energijske ravni.
(45)
V zvezi s prvo trditvijo je treba opozoriti na naslednje vidike. Kar zadeva podatke, ki jih je predložila industrija Unije, je treba opozoriti, da so bili izračuni izvedeni na podlagi podatkov, ki so neposredno povezani z ustreznimi ponudbami na javnih razpisih, tj. za vrste izdelka, ki so si sočasno konkurirale na isti ravni trgovanja in so jih organi, ki so organizirali razpis, šteli za primerljive. Kar zadeva podatke, ki jih je predložil ameriški proizvajalec podobnega izdelka, je bilo med preiskavo ugotovljeno, da primerjana vrsta izdelka izpolnjuje stroga pravila iz člena 1(4) osnovne uredbe, tj. je izdelek, ki je v vseh pogledih podoben obravnavanemu izdelku. Zato dejstvo, da v kontrolni številki izdelka oziroma skrajšani kontrolni številki izdelka niso izražene vse razlike v fizikalnih lastnostih, Komisiji ne preprečuje poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno. Še pomembneje, obravnavane so bile razlike, ki bi lahko vplivale na primerljivost cen. Informacije iz spisa kažejo, da imajo izdelki, ki jih dobavlja sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, v primerjavi z izdelki, ki so se uporabili kot podlaga za normalno vrednost, pogosto dodatne lastnosti. Zato je bila normalna vrednost določena previdno.
(46)
Kar zadeva pospeševalnike, vrste šasij in energijske ravni, je treba opozoriti, da zahtevane prilagoditve spadajo na področje uporabe člena 2(10) osnovne uredbe, vendar ni bilo dokazano, da razlike glede navedenih dejavnikov vplivajo na cene in primerljivost cen, saj kitajski proizvajalec ni predložil nobenih informacij, ki bi lahko upravičile prilagoditev.
(47)
Kitajski proizvajalec je trdil, da je pospeševalnik pomemben sestavni del zadevnega izdelka in ga je treba vključiti v sestavo kontrolne številke izdelka. Komisija pospeševalnika vanjo ni vključila, saj nobena od strani ni predložila dokazov, ki bi kazali, da je pospeševalnik dejavnik, po katerem se razlikujejo različne vrste izdelka.
(48)
Kitajski proizvajalec je zahteval tudi določitev in količinsko opredelitev prilagoditev normalne vrednosti, da bi se znova določila na podlagi cene franko tovarna. Na podlagi domačih prodajnih cen edinega ameriškega proizvajalca podobnega izdelka so bile izvedene prilagoditve zaradi stroškov jamstev in posojil. Normalna vrednost, določena na podlagi podatkov industrije Unije, je bila prilagojena glede na prevozne stroške, stroške jamstev, usposabljanja, stroškov za dokumentacijo in honorarjev za zastopnike. Kar zadeva zahtevek za količinsko opredelitev teh prilagoditev, Komisija teh podatkov ne more razkriti, saj te informacije veljajo za zaupne. Treba je opozoriti, da ustrezni podatki pri izračunu izvozne cene franko tovarna niso bili razkriti niti industriji Unije.
(49)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi (47) in (48) začasne uredbe potrdita.
6. Stopnje dampinga
(50)
Kitajski proizvajalec je kritiziral dejstvo, da se nekatere prodaje pri izračunu dampinga niso upoštevale. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so se za določitev izvoznih cen upoštevale prodajne vrednosti zadevnih transakcij. Vendar normalne vrednosti za te transakcije ni bilo mogoče določiti. Normalne vrednosti in izvozne cene zato ni bilo mogoče primerjati.
(51)
Kitajski proizvajalec je še trdil, da bi bilo treba vrednosti CIF za prodajo iz uvodne izjave (50) vključiti v celotno vrednost CIF, ki se je uporabljala kot imenovalec za izračune dampinga. Te trditve ni mogoče sprejeti. Izračun celotnega dampinga je rezultat deljenja vsote različnega ugotovljenega dampinga (pri katerem je mogoče primerjati cene) z vsoto ustreznih vrednosti CIF. Upoštevanje vrednosti CIF za prodajo, za katero ni mogoče primerjati normalne vrednosti in izvozne cene, ker normalna vrednost ni določena, bi v izračunih povzročilo računsko napako, saj se števec in imenovalec ne bi več nanašala na primerljive transakcije.
(52)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi (49) in (50) začasne uredbe potrdita.
(53)
Na podlagi navedenega je dokončna stopnja dampinga, izražena kot delež vrednosti CIF meja Unije brez plačane dajatve, 38,8 %.
5. ŠKODA
(54)
Pripombe glede ugotovitev v zvezi s škodo je predložil le kitajski proizvajalec, pri čemer so bile nekatere pripombe zgolj ponovljene pripombe, ki so bile obravnavane že v začasni uredbi.
(55)
Trditve glede pripomb, ki so bile obravnavane že v začasni uredbi, v tej uredbi niso ponovljene.
1. Splošne opombe
(56)
Treba je opozoriti, da se predstavljene informacije v tej zadevi nanašajo na dva proizvajalca Unije in enega proizvajalca izvoznika, ki v bistvu predstavljajo trg Unije. Ob upoštevanju navedenega zaradi varstva poslovnih informacij z lastninsko pravico točnih podatkov ni mogoče navesti. Zato so kazalniki navedeni v indeksirani obliki ali okvirnih vrednostih.
(57)
Kitajski proizvajalec je v odgovoru na začasno razkritje pozval, naj se analiza škode predstavi na letni ravni. Čeprav to ne spreminja vsebine podatkov, ampak spreminja le njihov prikaz, se je zahtevek štel za upravičenega, zato je spodaj navedena analiza prilagojena na letno raven.
(58)
Kitajski proizvajalec je nasprotoval podatkom, navedenim v dokumentu o začasnem razkritju za posamezno družbo, in sicer zaradi svojega obsega prodaje v obravnavanem obdobju (od leta 2004 do konca OP). Ugotavlja se, da je Komisija kitajskemu proizvajalcu predložila izčrpno in popolno razčlenitev zbranih podatkov. Povratne informacije, ki jih je prejela kitajska stran, so se nato navzkrižno preverile z razpoložljivimi informacijami, ki so jih zagotovili organi držav članic kot uporabniki zadevnega izdelka in proizvajalci v Uniji. Zato so bili v končni fazi podatki o kitajski prodaji v Unijo in njenem vplivu znani.
(59)
Kitajski proizvajalec je trdil, da je treba prodajo industrije EU, če ne predloži ponudbe, izključiti iz analize škode in vzročne zveze. To trditev je bilo treba zavrniti. Dejstvo, da industrija Unije v nasprotju s kitajskim proizvajalcem izvoznikom ni sodelovala na posameznem razpisu, samo po sebi ne pomeni, da tak uvoz ni prispeval k škodi. Sodelovanje na razpisu je povezano s stroški (prevodi, zastopnik, včasih plačilo za razpisni postopek itd.), zato družbe ne predložijo ponudbe, če niso prepričane, da lahko uspejo.
(60)
Prav tako je bilo navedeno, da je treba ponudbe pritožnika (Smiths Detection Group Limited), ki presegajo najvišjo ceno, določeno v razpisih, izključiti iz analize škode in vzročne zveze. Vendar med preiskavo niso bile pridobljene nobene preverljive informacije, ki bi potrjevale obstoj takih ponudb.
(61)
Kitajski proizvajalec je trdil, da so podatki o škodi nesorazmerni. Razlog za to je, da se obseg prodaje, tržni delež in dobiček nanašajo na prodajo glede na datum sklenitve pogodbe, medtem ko so bili nekateri drugi dejavniki škode izpeljani iz finančnih poročil pritožnika in zato morda niso časovno usklajeni. Službe Komisije so na začetku te preiskave morale določiti jasno referenčno točko za prodajo, ki bi se uporabljala za vse družbe, ki sodelujejo v postopku. Sprejeta je bila odločitev, da je datum pogodbe najboljša referenčna točka, saj med datumi začetka razpisov in datumom sklenitve pogodbe ter tudi med datumom sklenitve pogodbe in datumom končnega računa pogosto preteče dolgo časa. Poleg tega se za eno pogodbo pogosto uporabi več računov, pri čemer lahko ta pogodba zajema več let.
(62)
Ker se je za referenčno točko določil datum sklenitve pogodbe, od proizvajalcev Unije ni bilo mogoče zahtevati, naj celotni odgovor na vprašalnik pripravijo na podlagi datumov sklenitve pogodb. To bi pomenilo, da bi morali v celoti spremeniti svojo računovodsko dejavnost na način, ki ni običajen in bi povzročil veliko nejasnosti, kar bi negativno vplivalo na kakovost takih informacij. Ob upoštevanju dejstva, da za referenčno točko ni bilo mogoče uporabiti datumov računov, so se podatki o škodi v tem primeru predložili najustrezneje za ta izdelek.
(63)
Kitajski proizvajalec je v desetem mesecu preiskave, tj. v svojem odgovoru na začasno razkritje, nasprotoval tudi dejstvu, da je OP zajelo 18-mesečno obdobje, in trdil, da bi moralo biti omejeno na koledarsko leto 2008. To trditev je bilo treba zavrniti zaradi razlogov, ki utemeljujejo 18-mesečno obdobje, kot je pojasnjeno v začasni uredbi in uvodnih izjavah od (5) do (11). Poleg tega bi taka sprememba preprečila pravočasno dokončanje preiskave, saj bi bilo treba vse sodelujoče družbe pozvati, naj znova predložijo svoje izpolnjene vprašalnike na podlagi spremenjenega OP.
(64)
Kitajski proizvajalec se prav tako sprašuje, ali so bile številne družbe EU, povezane s pritožnikom, ustrezno vključene v analizo škode, ki jo je izvedla Komisija. Pri preverjanju izpolnjenega vprašalnika pritožnika je dejansko polno sodelovala celotna skupina, zato se je Komisija prepričala, da so bili kazalniki in izračuni škode za celotno skupino ustrezno analizirani. Kot je bilo kitajskemu proizvajalcu pojasnjeno pred sprejetjem začasnih ukrepov, imajo družbe EU, ki jih navaja, pri proizvodnji in trženju zadevnega izdelka zanemarljivo vlogo ali pa te vloge sploh nimajo. Njihova vloga je dejansko omejena na nekatere funkcije v zvezi s prodajo izdelka v preiskavi (na primer servisiranje) in prodajo izdelkov, ki ne spadajo na področje uporabe te uredbe.
(65)
Nazadnje je kitajski proizvajalec trdil, da pri teh transakcijah ni bilo dampinga, ki bi povzročil škodo za industrijo Unije, če industrija Unije ni mogla izpolniti tehničnih zahtev iz nekaterih razpisov ali na razpisih sploh ni sodelovala. Te trditve ni bilo mogoče sprejeti.
(66)
Najprej se ugotavlja, da dejstvo, da za nekatere izvozne transakcije ni mogoče določiti normalne vrednosti, ne nasprotuje ugotovitvi o škodljivem dampingu, če se osnova za izračun šteje za reprezentativno. To v tem primeru zagotovo velja (glej uvodno izjavo (50)). V zvezi s posebnimi zadevnimi transakcijami je treba poudariti naslednje. Transakcija v zvezi s težavami glede tehničnih zahtev se nanaša na eno vrsto izdelka, ki se prodaja na podlagi enega razpisa. Kitajski proizvajalec na eni strani in dva proizvajalca Unije na drugi strani so si razpis razlagali precej različno. Kitajska družba je proti koncu preiskave trdila, da se zadevna vrsta izdelka zelo razlikuje od premičnega pregledovalnika, medtem ko je industrija Unije menila, da gre za premični pregledovalnik. Zato je jasno, da je industrija Unije pri tem razpisu sodelovala v dobri veri, da mora ponuditi posebno vrsto izdelka. Še pomembneje, njeno sodelovanje je povzročilo stroške (prevodi, zastopnik, plačilo za oddajo ponudbe itd.). Zato dejstvo, da je bila končna ugotovitev glede razpisnega postopka, da industrija Unije ni predložila ponudbe na podlagi enakih pogojev, samo po sebi ne pomeni, da tak uvoz ni prispeval k škodi.
(67)
Kar zadeva preostale transakcije, se kitajski proizvajalec sklicuje na transakcijo, ki ne spada v OP in je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (42), dejansko izpolnitev v preteklosti sklenjene pogodbe, ter transakcijo, pri kateri industrija Unije ni sodelovala na razpisu. V zvezi s prvo transakcijo ni bila ugotovljena škoda. V zvezi z drugo transakcijo se uporabljajo sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (59).
2. Proizvodnja in industrija Unije
(68)
V enajstem mesecu preiskave se je javila romunska družba, ki je trdila, da je v OP proizvajala nekatere sisteme za preglede tovora v EU. Komisija je zbrala in preverila informacije glede dejanskega statusa te družbe. Glede na informacije, ki so jih predložili družba in drugi udeleženci na tem trgu, vključno s kitajskim proizvajalcem, je ta družba glede podobnega izdelka tesno povezana s proizvodnimi dejavnostmi uveljavljenega proizvajalca sistemov za preglede tovora v Uniji. Zato se v sedanji preiskavi šteje, da je edino prodajo romunske družbe med OP opravil proizvajalec sistemov za preglede tovora v Uniji, s katerim je sodelovala.
(69)
Kar zadeva makroekonomske kazalnike, kot so potrošnja, proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, zaloge, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost in plače ter izvoz, je treba poudariti, da so se analizirali za vse proizvajalce Unije.
(70)
Ker ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav od (52) in (56) začasne uredbe potrdijo.
3. Potrošnja Unije
(71)
Kitajski proizvajalec je trdil, da stopnja potrošnje Unije, kot je navedena v začasni uredbi, ni bila točna. Komisija je v zvezi s tem vzpostavila stik z zainteresiranimi stranmi, zlasti uporabniki, da bi zbrala dodatne informacije o potrošnji EU v obravnavanem obdobju. Na podlagi dodatnih informacij, ki so jih zagotovile strani, se šteje, da je gibanje potrošnje EU potekalo, kot sledi:
2004
2005
2006
2007
OP
Indeks: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Vir: izpolnjen vprašalnik in nadaljnje trditve.
(72)
Potrošnja zadevnega izdelka in podobnega izdelka v EU se je v obravnavanem obdobju povečala za 11 %.
(73)
Kitajski proizvajalec je trdil, da je treba namesto informacij v indeksirani obliki razkriti podatke o dejanski potrošnji. V zvezi s tem se ugotavlja, kot je že bilo natančno pojasnjeno v uvodni izjavi (54) začasne uredbe, da je v proizvodnjo nekaterih sistemov za preglede tovora v EU vključeno zelo majhno število strani, zato bi vsakršno razkritje podatkov o dejanski potrošnji pomenilo razkritje dejanske prodaje strani, kar se šteje za zaupno informacijo.
(74)
Prav tako je bilo navedeno, da je treba pri potrošnji upoštevati vse enote zadevnega izdelka, ki se porabijo na trgu EU. V zvezi s tem se ugotavlja, da se pri podatkih o potrošnji Unije upoštevajo vse prodaje izdelka v preiskavi (ne glede na to, ali temeljijo na razpisnem postopku ali ne) vseh strani (kolikor je Komisija z njimi seznanjena). Podatki so se navzkrižno preverili in potrdili na podlagi različnih razpoložljivih virov. Vendar podatki o potrošnji vključujejo le dejansko prodajo, in ne majhnega števila transakcij, ki so bile sporočene Komisiji ter pri katerih je šlo za najem ali donacijo. Če bi bile te transakcije vključene, bi bil kitajski tržni delež še večji.
(75)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodni izjavi (57) in (58) začasne uredbe, kot sta bili spremenjeni z uvodnimi izjavami od (71) do (74), potrdita.
4. Uvoz iz zadevne države
(a) Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza zadevnega izdelka
(76)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (57) in (58), sta bila obseg in tržni delež dampinškega uvoza zadevnega izdelka znova proučena. Prilagoditev podatkov na letno raven in posodobitev količin sta potrdili sklepne ugotovitve iz začasne uredbe, da sta se od leta 2004 uvoz in njegov tržni delež znatno povečala. Kitajska stran je dvomila v metodologijo, uporabljeno za indeksacijo teh podatkov. Pomembno je poudariti, da dejanski podatki, uporabljeni v začasni in dokončni fazi, ne glede na to, kako so indeksirani, kažejo precejšnje povečanje obsega in tržnega deleža uvoza iz zadevne države.
(77)
Obseg uvoza zadevnega izdelka se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 150 %.
2004
2005
2006
2007
OP
Obseg uvoza
100
75
250
200
267
Indeks: 2004 = 100
Vir: izpolnjen vprašalnik in nadaljnje trditve.
(78)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (60) začasne uredbe, se je povprečna izvozna cena izrazito razlikovala glede na vrste uvoženega pregledovalnika tovora, pri čemer na podlagi tega niso bile mogoče nobene pomembnejše ugotovitve.
(79)
Tržni delež uvoza iz zadevne države se je v obravnavanem obdobju več kot podvojil.
2004
2005
2006
2007
OP
Tržni delež LRK
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Indeks: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Vir: izpolnjen vprašalnik in nadaljnje trditve.
(80)
Kitajski proizvajalec je trdil, da je treba proučiti tudi količine po OP (na podlagi uspešnih ponudb na razpisu v OP, ki so vodile k podpisu pogodb po OP). V skladu z določbami osnovne uredbe se dogodki po OP upoštevajo samo v izjemnih okoliščinah. Kitajski proizvajalec ni navedel takih izjemnih okoliščin. Poleg tega bi bilo zaradi primerljivosti treba prerazporediti tudi prodajo v obdobjih pred OP. Zato ta trditev ni bila sprejeta. Ob upoštevanju zgoraj prikazanega povečanja uvoza po obsegu in tržnem deležu ni ta odločitev v nobenem primeru vplivala na dejavnike, obravnavane v tej zadevi.
(b) Nelojalno nižanje cen
(81)
Kitajski proizvajalec je trdil, da je bila metodologija za ugotavljanje nelojalnega nižanja cen, uporabljena v začetni fazi, pomanjkljiva. Meni, da njegovih dejanskih prodajnih cen ni mogoče primerjati s cenami, ki jih je na razpisu ponudila industrija Unije. V zvezi s tem se ugotavlja, da je ta metodologija veljala za najprimernejšo zaradi potrebe po pošteni primerjavi, ki vključuje zelo kompleksen izdelek, vključen v postopek javnega naročanja. Zainteresirane strani niso opredelile nobenih drugih izvedljivih metod.
(82)
Treba je navesti, da se je, čeprav je metodologija ostala enaka, kot je opisano zgoraj, nekoliko prilagodil izračun, s katerim so se znižale cene industrije Unije, ki so se razkrile zainteresiranim stranem.
(83)
Spremenjena primerjava kaže, da se je v OP uvoženi zadevni izdelek v Uniji prodajal po cenah, ki so cene industrije Unije nelojalno znižale za 15-20 %. Treba je opozoriti, da je kitajski proizvajalec v svojih stališčih trdil, da je bil eden od razlogov, zakaj je pridobil naročila, to, da je ponudil nadpovprečne specifikacije izdelka. V smislu nelojalnega nižanja prodajnih (in ciljnih) cen bi to lahko vodilo k prilagoditvam in izračunu višjih stopenj škode. Takih prilagoditev ni bilo, saj ni bilo dokazano, da je to utemeljeno, poleg tega pa ni bilo informacij, na podlagi katerih bi se količinsko opredelile.
(84)
Ker drugih pripomb ni bilo, se preostale informacije iz uvodnih izjav od (59) do (62) začasne uredbe, kot so bile spremenjene z uvodnimi izjavami od (76) do (83), potrdijo.
5. Položaj industrije Unije
(85)
Treba je opozoriti, da so podatki za kazalnike škode v dokončni uredbi prikazani drugače, da bi se, kot je navedeno v uvodnih izjavah (57) in (69), upoštevala zahtevek kitajskega proizvajalca, da se podatki za 18-mesečno OP prilagodijo na letno raven, in zbiranje podatkov, pridobljenih od drugega proizvajalca Unije, pri analizi makro kazalnikov.
2004
2005
2006
2007
OP
Proizvodnja
100
75
94
173
151
Zmogljivost
100
83
90
185
200
Izkoriščenost zmogljivosti
100
90
104
94
76
Indeks: 2004 = 100
Vir: izpolnjen vprašalnik.
(86)
V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje industrije Unije povečal za 51 %. To pozitivno gibanje je mogoče pripisati predvsem dobremu izvozu podobnega izdelka. Iz istega razloga se je proizvodna zmogljivost industrije Unije v obravnavanem obdobju podvojila. Izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 24 %.
(87)
Glede na to, da se zgornji podatki nanašajo na proizvodnjo, velik delež katere se prodaja na trgih zunaj EU, se šteje, da v tej zadevi to niso pomembni kazalniki.
2004
2005
2006
2007
OP
Zaloge
100
164
155
127
136
Indeks: 2004 = 100
Vir: izpolnjen vprašalnik.
(88)
Raven zalog industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibala navzgor in precej nihala. Vendar se to ni obravnavalo kot pomemben kazalnik, ker ta industrija deluje na podlagi proizvodnje po naročilu, ker se vedno hrani zelo malo zalog in ker je bil pomemben delež teh zalog namenjen za izvozni trg.
2004
2005
2006
2007
OP
Obseg prodaje Unije
100
67
93
100
76
Tržni delež
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Indeks tržnega deleža
100
108
82
91
68
Indeks: 2004 = 100
Vir: izpolnjen vprašalnik in nadaljnje trditve.
(89)
Prodaja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala in v OP znašala skoraj 25 % manj od svojega prvotnega obsega. Industrija Unije je med letom 2004 in koncem OP izgubila približno 20 odstotnih točk svojega tržnega deleža.
(90)
Ugotovitve glede prodajnih cen iz uvodne izjave (69) začasne uredbe se potrdijo.
(91)
Kitajski proizvajalec je znova pozval, naj se mu predložijo informacije o javnih razpisih, na katerih so bila pritožniku dodeljena naročila, in o tem, koliko so se nekateri razpisi upoštevali pri tej preiskavi. Vendar se je štelo, da predložitev tako podrobnih podatkov zaradi zaupnosti ni primerna. Ta proizvajalec je želel tudi dodatno potrditev, da se je datum podpisa prodajne pogodbe v razpisnem postopku uporabil kot odločilni dejavnik za izračun potrošnje Unije. V zvezi s tem potrjujemo, da se je metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi (57) začasne uredbe, uporabila za vse strani. Ista stran je želela tudi pojasniti, da se podatki pritožnika nanašajo na oba njegova proizvodna obrata. V zvezi s tem se potrjuje, kot je navedeno v uvodni izjavi (7)(a) začasne uredbe, da so bili podatki, ki jih je sporočil pritožnik, zbrani v obeh proizvodnih obratih.
2004
2005
2006
2007
OP
Stopnja dobička pred obdavčitvijo
100
85
90
7
-50
Indeks: 2004 = 100
Vir: izpolnjen vprašalnik.
(92)
Industrija Unije je v obravnavanem obdobju začela ustvarjati izgubo. Stanje je bilo še posebno slabo med OP.
2004
2005
2006
2007
OP
Naložbe
100
164
100
354
105
Donosnost naložb
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Denarni tok
100
124
257
186
-71
Indeks: 2004 = 100
Vir: izpolnjen vprašalnik.
(93)
V obravnavanem obdobju so naložbe ostale nizke. Glavni del naložb je bil namenjen ohranjanju delujočih obratov industrije Unije. Višja stopnja naložb iz leta 2007 je povezana z novim patentom za izboljšanje učinkovitosti zadevnega izdelka. Spomniti je treba, da je to panoga, ki zahteva veliko znanja in izkušenj, ne pa naložb.
(94)
Donosnost naložb, izražena v smislu neto dobička industrije Unije in neto knjigovodske vrednosti naložb, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala, vendar ni dober kazalnik škode, saj se v njej odražajo predvsem sredstva, ki so že bila amortizirana.
(95)
Stanje denarnega toka industrije Unije se je v obravnavanem obdobju drastično poslabšalo.
(96)
Glede na to, da je bila proizvodnja sistemov za preglede tovora majhen del dejavnosti družbe pritožnika, se zmožnost zbiranja kapitala v tej zadevi ni štela za pomemben kazalnik.
2004
2005
2006
2007
OP
Zaposlenost
100
110
129
160
167
Povprečni stroški dela na zaposlenega
100
98
102
106
106
Produktivnost na zaposlenega
100
68
73
109
135
Indeks: 2004 = 100
Vir: izpolnjen vprašalnik.
(97)
Zaposlenost, povprečni stroški dela na zaposlenega in produktivnost na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povečali. Vendar se ti kazalniki v tej zadevi ne štejejo za pomembne, ker je večina zaposlitev povezana s proizvodnjo nekaterih sistemov za preglede tovora, ki se prodajajo na izvoznem trgu.
(98)
Ugotovitve iz uvodne izjave (76) začasne uredbe se potrdijo.
(99)
Ker drugih pripomb ni bilo, se preostale informacije iz uvodnih izjav od (64) do (76) začasne uredbe, kot so bile spremenjene z uvodnimi izjavami od (85) do (98), potrdijo.
6. Sklepne ugotovitve o škodi
(100)
Ugotovitve iz začasne uredbe glede različne pomembnosti kazalnikov škode v tem posebnem postopku še naprej veljajo. Za najpomembnejše kazalnike škode se štejejo dobičkonosnost, tržni delež in nelojalno nižanje cen, ker neposredno izražajo premoženje industrije Unije glede na njeno dejavnost na trgu Unije. Razlog, zakaj nekateri drugi kazalniki niso tako pomembni, so pojasnjeni zgoraj.
(101)
Kar zadeva dobičkonosnost, je industrija Unije v obravnavanem obdobju začela ustvarjati izgubo, tržni delež proizvajalcev Unije pa se je zmanjšal za 24 %. Poleg tega je kitajski proizvajalec cene pritožnika nelojalno znižal za 15-20 %.
(102)
Kitajski tržni delež za zadevni izdelek v Uniji se je v obravnavanem obdobju dejansko povečal za 140 %, medtem ko sta se hkrati močno zmanjšala obseg prodaje (- 24 %) in tržni delež (20 odstotnih točk) industrije Unije.
(103)
Kot je bilo pojasnjeno v splošnih opombah pred to analizo škode, so podatki predstavljeni drugače kot v začasni uredbi. Jasno je, da se s tem, ali so podatki prikazani kot prilagojeni na letno raven ali ne, ne spremeni njihova vsebina, ampak samo njihov prikaz. Vendar zgoraj predstavljeni podatki o škodi (v zvezi z makro kazalniki) vključujejo tudi podatke o drugem proizvajalcu Unije. Zato se ugotavlja, da zgoraj navedeni popravljeni podatki potrjujejo začasne ugotovitve glede škode, tj. da je v obravnavanem obdobju obstajal škodljiv položaj v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
(104)
Glede na zgoraj navedeno se šteje, da se ugotovitve v zvezi z znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, kot je navedeno v začasni uredbi, zaradi spremembe prikaza iz uvodne izjave (85) ne spremenijo. Ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se uvodne izjave od (77) do (80) začasne uredbe, kot so bile spremenjene z uvodnimi izjavami od (100) do (103), potrdijo.
6. VZROČNA ZVEZA
(105)
Pripombe glede ugotovitev v zvezi z vzročno zvezo je predložil le kitajski proizvajalec.
(106)
Treba je poudariti, da so bili učinki dampinškega uvoza in drugi dejavniki zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi (85), prilagojeni na letno raven.
1. Učinki dampinškega uvoza
(107)
Tržni delež dampinškega uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 140 %, medtem ko se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 32 %. Te negativne spremembe za industrijo Unije so se pojavile v razmerah, ko se je potrošnja EU med letom 2004 in OP povečala za 11 % (podatek, prilagojen na letno raven).
2. Učinki drugih dejavnikov
2004
2005
2006
2007
OP
Izvoz proizvodnje Unije
100
93
123
245
233
Izvozne prodajne cene
100
107
60
63
70
Indeks: 2004 = 100
Vir: izpolnjen vprašalnik.
(108)
Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal. Izvoz je pomenil prepričljivo večino (med 85 in 95 %) skupnega obsega proizvodnje EU v OP.
(109)
Kitajski proizvajalec je menil, da Komisija ni ustrezno analizirala uvoza iz ZDA ter da so v OP ameriške družbe v EU prodale več pregledovalnikov tovora kot LRK, vendar ta trditev ni utemeljena z dejanskimi podatki in konkretnimi preverljivimi dokazi.
(110)
Komisija si je po začasnih ukrepih dejavno prizadevala za pridobitev več informacij o ameriškem uvozu, vendar je nazadnje potrdila podatke o obsegu uvoza iz ZDA, ki so bili ugotovljeni v začasni fazi.
(111)
Kitajski proizvajalec je kritiziral posledice nesodelovanja industrije Unije na nekaterih razpisih. V zvezi s tem ugotavljamo, da se je med preiskavo upoštevalo dejstvo, da niso vse strani (industrija Unije, kitajski proizvajalec, drugi proizvajalci nekaterih sistemov za preglede tovora) predložile ponudb na vseh razpisnih postopkih. Odkrit ni bil noben odločilen dejavnik, ki bi kazal, da je jasno ugotovljena škoda med obravnavanim obdobjem posledica dejstva, da industrija Unije ni sodelovala pri ponudbah, ki se niso štele za razumne komercialne izbire. Obstoj razumne komercialne izbire kot odločilnega dejavnika za sodelovanje na razpisu potrjuje dejstvo, da sodelovanje na razpisu povzroča stroške (prevodi, zastopnik, včasih plačilo za oddajo ponudbe itd.), pri čemer družbe ne predložijo ponudbe, če niso prepričane, da lahko uspejo.
(112)
Kitajski proizvajalec je še naprej trdil, da je treba škodljive učinke dejavnikov, ki niso povezani s ceno, kot so drugi tehnični dejavniki, nadalje analizirati na podlagi vzročne zveze.
(113)
Industrija Unije bi tehnično lahko dejansko dosegla enake specifikacije, kot jih ima kitajski izdelek. Vendar bi to pomenilo, da bi morala industrija Unije izdelek ponujati po višji ceni. Ta težava dejansko v celoti razkriva učinek dampinga, ki ga izvaja kitajski proizvajalec. Del dampinga je posledica dejstva, da kitajski proizvajalec ponuja izdelek z več značilnostmi. Ker Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (6) dovoljuje uporabo le dveh meril za oddajanje naročila, ki sta „najnižja cena“ in „ekonomsko najugodnejša ponudba“, je bilo treba naročilo skoraj samodejno oddati kitajskemu dobavitelju, ki izvaja damping. Ponudbe kitajskega izvoznika ne bi bile več ekonomsko najugodnejše, če ne bi vključevale dampinških cen, tj. če bi bile višje vsaj zaradi dodatnih značilnosti.
(114)
Nazadnje je treba poudariti, da je preiskava pokazala, da je pritožnik izpolnil vse tehnične zahteve iz razpisov, pri katerih sta pritožnik in kitajski proizvajalec ponudbo predložila na podlagi istih pogojev.
(115)
Kitajski proizvajalec je še trdil, da so se v nekaterih primerih naročila kitajskemu proizvajalcu oddala kljub dejstvu, da je ponudila višjo ceno kot pritožnik. Zato se naj te transakcije ne bi obravnavale, kot da povzročajo škodo.
(116)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bil med preiskavo ugotovljen obstoj samo enega razpisnega postopka, v katerem se je sprva zdelo, da je bil kitajski proizvajalec uspešen kljub dejstvu, da je ponudil višjo ceno kot pritožnik. Vendar je preiskava pokazala, da se to dejansko ni zgodilo, saj ponudba kitajske družbe vključuje več dodatnih značilnosti za isto ceno. Če bi se izvedle prilagoditve za vse te dodatne značilnosti, bi bila izvozna cena nižja in bi pomenila višjo stopnjo dampinga. Predložene niso bile nobene druge preverljive informacije v podporo trditvi, da so obstajali drugi razpisi, na katerih naj bi kitajska družba ponudila višjo ceno kot pritožnik.
(117)
Kitajski proizvajalec je trdil, da je drugi proizvajalec Unije določal oderuške cene, s čimer je industriji Unije povzročil znatno škodo, in da ta stran ni prizadeta zaradi izvoza s Kitajske, saj je prekinila svoje dejavno sodelovanje.
(118)
Najprej je treba opozoriti, da je drugi proizvajalec Unije predložil informacije v zvezi s tem postopkom, pri čemer se analiza škode ocenjuje za celotno industrijo Unije. Poleg tega je ustrezno ugotoviti, da trditve kitajskega proizvajalca v zvezi z določanjem oderuških cen ne temeljijo na nobenih dejanskih dokazih in ne morejo izpodbijati ugotovitev iz preiskave, kot so predstavljene v uvodni izjavi (89) začasne uredbe.
3. Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi
(119)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave od (81) do (95) začasne uredbe, kot so bile spremenjene z uvodnimi izjavami od (105) do (118), potrdijo.
(120)
Glede na zgoraj navedeno se začasna ugotovitev, da je dampinški uvoz povzročil znatno škodo za industrijo Unije, potrdi.
7. INTERES UNIJE
1. Interes uporabnikov
(121)
Dva uporabnika, ki sta stališča predložila že v začasni fazi, sta vztrajala pri svojih prvotnih pripombah. Navajata pomisleke v zvezi s konkurenco in tehnološkim razvojem, če bi bili uvedeni dokončni ukrepi. Vendar sta bila oba pomisleka obravnavana v začasni uredbi, predloženo pa ni bilo nobeno novo dejstvo, ki bi lahko potrdilo, da bi uvedba dokončne dajatve vsaj kratko- do srednjeročno škodila konkurenci in tehnološkemu razvoju.
2. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(122)
Zgornji stališči ne spreminjata začasnih sklepnih ugotovitev. Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave od (96) do (113) začasne uredbe potrdijo.
8. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(123)
Edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je predložil pripombe glede izračuna nelojalnega nižanja cen. Prilagoditve so bile izvedene v zaključni fazi, če so bile utemeljene.
(124)
Kitajski proizvajalec je predložil trditev v zvezi s stopnjo škode, ki je bila podobna tisti v uvodni izjavi (51) te uredbe. To trditev je bilo treba zavrniti zaradi istih razlogov, kot so navedeni v navedeni uvodni izjavi.
(125)
Kitajski proizvajalec je zaprosil tudi za pojasnila glede metode, uporabljene za določitev stopnje dobička pred obdavčitvijo, in zlasti, na katero leto se ta stopnja dobička nanaša. V zvezi s tem se ugotavlja, da je določitev dobička pred obdavčitvijo temeljila na analizi podatkov za finančni leti 2006 in 2007.
(126)
Izračun na podlagi dokončne stopnje dampinga in dokončne odprave škode je pokazal, da je od obeh slednja nižja. Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave od (114) do (117) začasne uredbe, kakor so določene v uvodnih izjavah od (123) do 126) te uredbe, potrdijo.
2. Dokončni ukrepi
(127)
Na podlagi sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeni stopnji škode. Škoda, izračunana na 34 %, od začasne faze, ko je bila dajatev določena na stopnjo ugotovljenega dampinga, se je znatno zmanjšala.
(128)
Na podlagi zgoraj navedenega je stopnja dokončne protidampinške dajatve za LRK 34 %.
(129)
V skladu z uvodno izjavo (120) začasne uredbe se zaradi natančnega spremljanja učinkovitosti ukrepov od ustreznih organov držav članic zahteva, naj Komisiji zaupno in redno posredujejo informacije o postopkih javnih naročil EU, ki vodijo k prodaji sistemov za preglede tovora.
9. DOKONČNO POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV
(130)
Glede na višino ugotovljene stopnje dampinga in glede na raven škode, povzročene industriji Unije, se zdi nujno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, dokončno poberejo v obsegu višine dajatev, dokončno uvedenih s to uredbo. Ker je dokončna dajatev nižja od začasne dajatve, se zneski, ki so zavarovani in presegajo dokončno stopnjo dajatve, sprostijo -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na sisteme za preglede tovora z uporabo nevtronske tehnologije ali rentgenskih žarkov z virom rentgenskega sevanja najmanj 250 KeV ali z uporabo gama žarkov, ki trenutno spadajo pod oznake KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 in ex 9030 10 00 (oznake TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 in 9030100091), ter tovorna vozila, opremljena s takimi sistemi, ki trenutno spadajo pod oznako KN ex 8705 90 90 (oznaka TARIC 8705909010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1 znaša 34 %.
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
Zneski, ki so na podlagi Uredbe (EU) št. 1242/2009 zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo na sisteme za preglede tovora z uporabo nevtronske tehnologije ali rentgenskih žarkov z virom rentgenskega sevanja najmanj 250 KeV ali z uporabo gama žarkov, ki trenutno spadajo pod oznake KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 in ex 9030 10 00 (oznake TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 in 9030100091), ter tovorna vozila, opremljena s takimi sistemi, ki trenutno spadajo pod oznako KN ex 8705 90 90 (oznaka TARIC 8705909010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se dokončno poberejov skladu s členom 1. Zavarovani zneski, ki presegajo višino dokončne protidampinške dajatve, se sprostijo.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Luxembourgu, 14. junija 2010