NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 404/2010
z dne 10. maja 2010
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih platišč s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Komisija je 13. avgusta 2009 z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije (2) napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih aluminijastih platišč s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država ali LRK) v Unijo.
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 30. junija 2009 vložilo Združenje evropskih proizvajalcev platišč (EUWA) (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež celotne proizvodnje nekaterih aluminijastih platišč v Uniji, kar je v tem primeru več kot 50 %. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.
2. Strani, ki jih zadeva postopek
(3)
Komisija je pritožnika, proizvajalce Unije, navedene v pritožbi, druge znane proizvajalce v Uniji, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(4)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(5)
Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK, uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo za ugotovitev dampinga in škode v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki, uvozniki in proizvajalci Unije pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku.
(6)
Javilo se je skupaj 36 družb ali skupin povezanih družb (v nadaljnjem besedilu: skupine) v LRK in v predpisanem roku predložilo zahtevane informacije. Teh 36 družb ali skupin je proizvajalo in/ali izvažalo zadevni izdelek na trg Evropske unije med obdobjem preiskave in izrazilo željo, da se vključijo v vzorec. Obravnavale so se kot sodelujoče družbe in se vključile v vzorec. Raven sodelovanja LRK, tj. odstotek izvoza kitajskih sodelujočih družb v EU v primerjavi s celotnim kitajskim izvozom v EU, je bila več kot 90-odstotna.
(7)
Po posvetovanju z zadevnimi stranmi v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času, in ob upoštevanju geografske razporeditve sodelujočih družb ali skupin. Izbrani vzorec je sestavljen iz štirih (skupin) družb, ki pomenijo 47 % izvoza 36 sodelujočih družb ali skupin v EU in približno 43 % celotnega izvoza iz LRK v EU. Organi LRK in kitajska gospodarska zbornica so se strinjali z vzorcem, ki ga je izbrala Komisija, vendar so zahtevali vključitev vsaj dveh dodatnih (skupin) družb v vzorec. Vendar je bilo glede na dejstvo, da je prvotno izbrani vzorec sestavljen iz 20 družb, ki so združene v 4 skupine, odločeno, da družb ali skupin ni več mogoče dodajati, ker preiskave ne bi bilo mogoče končati v zakonsko določenem roku.
(8)
Pet proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, je zahtevalo individualno preiskavo ter je v določenem roku predložilo ustrezne informacije, potrebne za uporabo členov 9(6) in 17(3) osnovne uredbe. Glede na velikost vzorca, v katerega so bile vključene 4 skupine z več družbami, je Komisija v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe sklenila, da ni mogoče odobriti individualne preiskave proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, ker bi bilo to preveč obremenjujoče in bi preprečilo pravočasni zaključek preiskave.
(9)
Da bi lahko proizvajalci izvozniki v LRK predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe, če bi to želeli, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki so izrazili takšno zahtevo, in kitajskim organom poslala obrazce zahtevka.
(10)
Obvestilo o začetku je bilo poslano približno 40 proizvajalcem aluminijastih platišč v Uniji. Prispelo je 17 izpolnjenih vprašalnikov. Vzorčenih je bilo 5 skupin družb, ki so se izkazale kot reprezentativne za celotno proizvodnjo v Uniji v smislu obsega prodaje in proizvodnje v EU (več kot 75 %), geografske pokritosti in vrste dejavnosti, tj. proizvajalcev originalne opreme (OEM - Original Equipment Manufacturer) in t. i. prodaje na trgu nadomestnih delov (AM - after-market), glej uvodno izjavo (19) in naslednje uvodne izjave za dodatne podrobnosti. Čeprav je bila večina prodaje vzorčenih proizvajalcev iz EU usmerjena na področje OEM, sta dva vzorčena proizvajalca prodajala tudi na področje AM. V vzorcu so bile zastopane tudi družbe, ki se niso pritožile.
(11)
Med preiskavo so strani predložile dodatne argumente v zvezi z domnevnimi razlikami med področjema OEM in AM. Odločeno je bilo, da se zaradi pridobitve ustreznejših informacij vzorec razširi na enega dodatnega (velikega) proizvajalca s področja AM.
(12)
Pritožniki so zaradi strahu pred povračilnimi ukrepi strank ali konkurenčnih ponudnikov zahtevali, da njihova imena ostanejo zaupna. Komisija je menila, da je dejansko veliko možnosti za povračilne ukrepe, in je dopustila, da se imena ne razkrijejo. Po začetku postopka so se vse sodelujoče družbe strinjale, da razkrijejo svoja imena v vlogi sodelujočih družb, ne pa v vlogi pritožnika, kadar je to primerno.
(13)
Obvestilo o začetku je bilo poslano približno 80 uvoznikom in uvoznikom/uporabnikom aluminijastih platišč. Družbe, ki pomenijo približno eno tretjino celotnega uvoza iz Kitajske, so predložile 40 izpolnjenih vprašalnikov. Od tega so 12 izpolnjenih vprašalnikov predložili uvozniki, ostale pa uvozniki uporabniki. Vzorčenih je bilo 7 družb (5 uvoznikov in 2 uvoznika uporabnika).
(14)
Komisija je poslala vprašalnike 6 proizvajalcem Unije, izbranim v vzorec, proizvajalcem izvoznikom v vzorcu, izbranem za LRK, in tistim, ki so zahtevali individualno obravnavo, ter 7 uvoznikom, izbranim v vzorec. Poleg tega je vprašalnike poslala uporabnikom in drugim sodelujočim proizvajalcem.
(15)
Izpolnjene vprašalnike so poslali 4 vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki in 5 kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so zahtevali individualno obravnavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Izpolnjene vprašalnike je poslalo tudi 6 vzorčenih proizvajalcev Unije, 3 uvozniki, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom, 9 drugih proizvajalcev EU in 13 uporabnikov. Odgovore so predložili tudi kitajska gospodarska zbornica in dve združenji uporabnikov.
(16)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci Unije:
-
skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Nemčija;
-
skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Češka republika,
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italija;
-
skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švica,
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Poljska,
-
Speedline s.r.l. - Italija,
-
Mapsa S. Coop. L. - Španija,
-
AEZ - Nemčija,
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francija;
(b)
proizvajalci izvozniki in njihove povezane družbe v LRK:
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co. Ltd. (Baoding),
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng),
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI),
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC);
(c)
povezane družbe v Uniji:
-
OZ Deutschland, Biberbach (Nemčija),
-
OZ s.p.a., Bassano del Grappa (Italija);
(d)
povezane družbe v Singapurju:
-
OZ Asia,
-
YHI Manufacturing;
(e)
uporabniki:
-
Renault - Francija,
-
BMW - Nemčija.
(17)
Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO morda ne bi bila odobrena, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, tj. Turčije, in sicer v prostorih naslednjih družb:
(f)
proizvajalci v Turčiji:
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.,
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Obdobje preiskave
(18)
Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP („obravnavano obdobje“).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(19)
Zadevni izdelek so aluminijasta platišča za motorna vozila pod tarifnimi številkami KN od 8701 do 8705, s priborom ali brez, z nameščenimi pnevmatikami ali brez, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), trenutno uvrščena pod oznake KN ex 8708 70 10 in ex 8708 70 50.
(20)
Zadevni izdelek se v Uniji prodaja prek dveh distribucijskih kanalov: na področje proizvajalcev originalne opreme (OEM) in na t.i. področje nadomestnih delov (AM). Na področju OEM proizvajalci avtomobilov pripravijo razpisne postopke za aluminijasta platišča (približno dve leti pred uvedbo novega modela avtomobila) in so vključeni v proces razvoja novih platišč, ki bodo nosila njihovo blagovno znamko. Proizvajalci Unije in kitajski izvozniki se prijavijo na iste razpise. Na področju AM aluminijasta platišča oblikujejo, razvijajo in tržijo proizvajalci aluminijastih platišč pod svojo blagovno znamko, potem pa jih prodajajo trgovcem na debelo, trgovcem na drobno, družbam za športno predelavo, avtomehaničnim delavnicam itd.
(21)
En izvoznik je trdil, da je treba aluminijasta platišča, namenjena za področje OEM, izvzeti iz obsega izdelkov, ki jih zadeva postopek, ker se vgrajujejo le v nove avtomobile, medtem ko se aluminijasta platišča, namenjena za področje AM, uporabljajo za zamenjavo platišč OEM med življenjsko dobo posameznega modela avtomobila. Ta argument je protisloven, ker potrjuje, da so „aluminijasta platišča za AM“ namenjena vgradnji in uporabi v enakem obsegu kot „aluminijasta platišča za OEM“. Dejansko se lahko „aluminijasta platišča za AM“ proizvajajo z drugačnimi proizvodnimi postopki, (3) v vseh premerih in težah, z vsemi različnimi vrstami končne obdelave itd. Razlika med aluminijastimi platišči za „OEM in AM“ je povezana le z različnimi distribucijskimi kanali, zaradi česar je avtomobilska industrija vključena v proces razvoja in oblikovanja platišč. Prav tako se je trdilo, da je določanje cen za aluminijasta platišča za „OEM in AM“ različno, pri čemer je cena platišč za OEM vezana na spremenljivo ceno Londonske borze barvnih kovin (London Metal Exchange - LME). Dejansko proizvajalci avtomobilov uporabljajo t.i. ničelno cenovno formulo. Sestavljena je iz treh elementov: (1) cene aluminija (spremenljiva, vezana na LME), (2) dodane vrednosti, stroškov predelave in (3) nespremenljivega dodatka za kakovost. Metoda določanja cen je prilagojena potrebam avtomobilske industrije, medtem ko so sestavni deli stroškov aluminijastih platišč za „OEM in AM“ enaki.
(22)
Zato imajo aluminijasta platišča za „OEM in AM“ kljub različnim distribucijskim kanalom enake fizikalne in tehnične lastnosti ter so zamenljiva. Zato se šteje, da so en homogen izdelek. Poleg tega se velike količine aluminijastih platišč iz Kitajske prodajajo in uvažajo v prek obeh prodajnih kanalov. Glede na te ugotovitve se začasno sklene, da izključitev aluminijastih platišč za OEM iz obsega izdelkov, ki jih zadeva preiskava, ni utemeljena.
(23)
Zainteresirana stran je trdila, da je treba izključiti platišča za gokarte, ker gokartov ni mogoče uvrstiti pod tarifne številke KN od 8701 do 8705. Vendar zadevna stran ni prepričljivo dokazala, da gokarti ne morejo biti vključeni pod navedene tarifne številke KN, zato je bila zahteva začasno zavrnjena.
(24)
Ista stran je trdila, da je treba iz obsega izdelkov izključiti tudi platišča za terenska vozila, ker naj bi bila navedena platišča bistveno drugačna od platišč za druga motorna vozila. Vendar se lahko nekatera terenska vozila uvrstijo pod tarifne številke KN od 8701 do 8705 in zato njihova platišča spadajo v obseg izdelkov, ki jih zadeva ta preiskava. Zato je bila ta zahteva začasno zavrnjena.
2. Podobni izdelek
(25)
V zvezi z zadevnim izdelkom in aluminijastimi platišči, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu LRK ter na domačem trgu Turčije, ki je bila začasno uporabljena kot primerljiva država, ter aluminijastimi platišči, ki jih v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se začasno šteje, da so ti izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tržnogospodarska obravnava
(26)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so zaradi boljše preglednosti in v strnjeni obliki opisana spodaj:
-
poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez večjega vmešavanja države, stroški pa izražajo tržne vrednosti;
-
družbe imajo en jasen sklop osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene;
-
ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;
-
stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost; ter
-
pretvorbe valut se izvajajo po tržnih stopnjah.
(27)
Vse vzorčene skupine izvoznikov so v tej preiskavi zahtevale TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in so v predpisanih rokih izpolnile obrazec zahtevka za TGO.
(28)
Komisija je za vse vzorčene skupine izvoznikov zbrala vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne, in v prostorih zadevnih skupin preverila vse informacije, predložene v zahtevku za TGO.
(29)
Preiskava je pokazala, da TGO ni mogoče odobriti nobeni od štirih skupin kitajskih družb, saj nobena ni izpolnjevala vseh meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe iz naslednjih razlogov.
(30)
Nobena od vzorčenih skupin izvoznikov ni dokazala, da izpolnjuje merilo 1 zaradi vmešavanja države v odločitve glede glavne surovine (aluminij).
(31)
Dejansko se zdi, da vse vzorčene skupine pridobijo veliko večino aluminija, ki se uporablja za proizvodnjo aluminijastih platišč, na kitajskem domačem trgu na podlagi dolgoročnih pogodb. Cene temeljijo na kotacijah primarnega aluminija na kitajskih gotovinskih trgih z doplačilom za predelavo (in v primeru ene družbe tudi na šanghajski borzi kovin (Shanghai Futures Exchange - SHFE)). V zvezi s tem je treba poudariti, da kotacija na gotovinskih trgih poteka vzporedno s SHFE.
(32)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da ima kitajska država glavno vlogo pri določanju cen primarnega aluminija, pri čemer se z več orodji stalno vmešava v trg.
(33)
Za primarni aluminij za izvoz se plačuje 17 % DDV (medtem ko se DDV za izvoz končnih izdelkov vrača) in izvozni davek v višini 15 %.
(34)
Poleg tega se država vmešava v mehanizme za določanje cen pri SHFE, ki je zaprta borza za družbe, registrirane na Kitajskem, in kitajske državljane. To vmešavanje države v mehanizme za določanje cen na borzi SHFE je povezano z njeno vlogo prodajalca primarnega aluminija ter kupca prek Urada za državne rezerve in drugih državnih organov. Poleg tega država s pravili SHFE dnevno določa omejitve cen, ki jih odobri državni regulativni organ, tj. Kitajska nadzorna komisija za vrednostne papirje.
(35)
Drug primer vmešavanja države je nedaven paket spodbud kitajske vlade, s katerim naj bi omejila učinke gospodarske krize. Konec leta 2008 je Urad za državne rezerve uvedel sistem za kupovanje aluminija od talilnic kot pomoč njihovemu delovanju, ker se je povpraševanje zmanjšalo zaradi svetovne finančne krize. S takšnimi nakupi, ki jih je podprla država, se je porabila večina zalog na domačem trgu, zaradi česar so se cene v prvi polovici leta 2009 hitro dvignile.
(36)
To se je obravnavalo kot glavni dejavnik vmešavanja države v odločanje družb v zvezi s surovinami. Dejansko je sedanji kitajski sistem z visokimi izvoznimi dajatvami ter brez povračila DDV za izvoz primarnega aluminija in drugih surovin, skupaj s sistemom brez izvoznih davkov in povračilom DDV za izvoz izdelkov na koncu proizvodnje verige ter vmešavanjem države v določanje cen na borzi SHFE, bistveno prispeval k temu, da so kitajske cene aluminija še naprej rezultat vmešavanja države. Zaradi tega so se cene na borzi LME v preteklosti zelo razlikovale od cen na kitajskem trgu (4). Med drugo polovico leta 2005 in koncem leta 2008 so bile cene na LME znatno višje v primerjavi s kitajskimi trgi, kar kaže na odsotnost pomembnejše arbitraže med kitajskimi trgi in trgi drugod po svetu.
(37)
Večkratno državno izkrivljanje kitajskih cen primarnega aluminija zato vpliva na odločitve kitajskih proizvajalcev aluminijastih platišč pri pridobivanju surovin. Poleg tega imajo ti proizvajalci koristi od takšnega izkrivljanja, ker običajno kupujejo na kitajskem trgu od lokalnih dobaviteljev po cenah na kitajskem gotovinskem trgu (ali borzi SHFE), ki pomenijo merilo, hkrati pa lahko določene količine kupujejo po cenah borze LME, če so cene na kitajskem trgu višje zaradi vmešavanja države.
(38)
Poleg tega razen splošnih razmer, opisanih zgoraj, tri druge skupine ne izpolnjujejo drugih zahtev merila 1 zaradi velikega vmešavanja države v zvezi s pomembnimi poslovnimi odločitvami. Pri eni od skupin ima družba v državni lasti pravico veta na nekatere ključne odločitve, ki je nesorazmerna z njenim imetništvom delnic v dveh družbah iz skupine. Pri večini družb druge skupine se država zelo vmešava v nekatere ključne odločitve, ker so družbe 100-odstotno v državni lasti ali ker ima direktor, ki zastopa delničarja v državni lasti, pravico veta na pomembne odločitve družbe. Čeprav družbe zatrjujejo nasprotno, je preiskava razkrila tudi, da ima lokalno državno ministrstvo za delo pravico veta pri zaposlovanju delavcev v dveh od teh družb. Končno, pri tretji skupini je družina, ki nadzira skupino, povezana z vladajočo stranko, pri čemer se v eno od družb iz skupine pri nekaterih pomembnih odločitvah zelo vmešava država, ker ima direktor, ki zastopa delničarja v državni lasti, pravico veta na pomembne odločitve družbe.
(39)
Pri eni od skupin so se v vseh družbah skupine očitno kršila osnovna računovodska načela. Upoštevali se niso zlasti MRS 1 (predstavljanje računovodskih izkazov), MRS 12 (davek iz dobička) in MRS 16 (opredmetena osnovna sredstva). Zato se šteje, da finančna poročila niso bila pripravljena in revidirana v skladu z Mednarodnimi računovodskimi standardi. Pri drugi skupini so službe Komisije ugotovile neskladnost z MRS 1 in MRS 31.
(40)
Pri več družbah v eni od skupin je bilo ugotovljeno očitno izkrivljanje v zvezi s pravico do rabe zemljišč in pridobitvijo osnovnih sredstev, večina družb skupine pa je bila upravičena do ugodnejšega davčnega režima, povračila davkov in subvencij, kar so izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva. Ta izkrivljanja so bila velika, merjena na primer v smislu prihodkov od prodaje.
(41)
Pri drugi vzorčeni skupini so bile tri družbe skupine upravičene do ugodnejšega davčnega režima, kar je izkrivljanje, preneseno iz netržnega sistema gospodarstva. Ta izkrivljanja se lahko štejejo za velika, na primer v smislu prihodkov od prodaje.
(42)
Pri drugi skupini dve družbi prav tako nista delovali skladno z merilom 3. Prva je pravico do rabe zemljišč plačala z veliko zamudo po roku plačila, pri čemer ni plačala kazni, čeprav so bile kazni jasno določene v pogodbi. To pomeni neposredno podporo države (ki je končna lastnica zemljišča) v začetni fazi poslovanja družbe. Pri drugi družbi je bil ugotovljen nakup sredstev proizvajalca aluminijastih platišč v državni lasti po netržnih pogojih, kar je pomenilo neupravičeno prednost v zagonski fazi delovanja družbe.
(43)
Skupina je trdila, da so se sredstva od proizvajalca v državni lasti kupila pod tržnimi pogoji. Ni pa mogla dokazati, da pri celotnem poslovanju ni bilo izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva.
(44)
Končno, družbe iz druge skupine so bile upravičene do velikih davčnih oprostitev in finančne podpore, kar je zelo vplivalo na njihov finančni položaj, merjen na primer v smislu prihodkov od prodaje.
(45)
Komisija je rezultate ugotovitev o TGO razkrila zadevnim skupinam izvoznikov v LRK, organom LRK, kitajski gospodarski zbornici in pritožniku. Ti so imeli tudi možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če zanj obstajajo posebni razlogi.
(46)
Ena skupina je izpostavila dejstvo, da se Komisija glede TGO ni odločila v trimesečnem roku, ki ga določa osnovna uredba, in trdila, da so izvozniki sprejeli vse potrebne ukrepe pred tem rokom, da bi lahko Komisijo seznanili, kakšen učinek bi lahko imela njena odločitev glede tega statusa na izračun stopnje dampinga. Trdila je torej, da se mora TGO oceniti v trimesečnem roku, kadar so v tem roku predloženi odgovori na vprašalnike o protidampingu. V nasprotnem primeru bi lahko informacije, navedene v vprašalniku o protidampingu, vplivale na odločitev o odobritvi TGO.
(47)
Vendar je treba pri okoliščinah tega primera poudariti, da odločitve o TGO ni bilo mogoče sprejeti v trimesečnem roku, ker je bila večina informacij v zvezi s TGO zbranih med preveritvenimi obiski, ki so se končali po trimesečnem roku. Vsekakor je, kot je pojasnjeno zgoraj, odločitev o zavrnitvi TGO vzorčenim skupinam izvoznikov temeljila izključno na celoviti oceni ustreznih 5 meril za TGO, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.
(48)
V zvezi z merilom 1 se je trdilo, da se med kitajskimi trgi in borzo LME dejansko izvaja arbitraža, ker je bilo v obdobju preiskave nekaj aluminija izvoženega na Kitajsko in iz nje. Tega argumenta ni mogoče sprejeti zaradi odstopanj pri ravneh cen na kitajskih trgih in borzi LME.
(49)
V zvezi z merilom 2 je bilo odprtih veliko vprašanj glede neskladnosti z različnimi MRS, ki jih je Komisija ugotovila v finančnih poročilih dveh družb. Vendar na podlagi nobenega od argumentov ni mogoče sklepati, da ima katera od obeh družb jasen sklop računovodskih evidenc, neodvisno revidiranih v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi.
(50)
V zvezi z merilom 3 je bilo predloženih več argumentov. Najprej se je trdilo, da zaradi vpliva finančne podpore, pravice do rabe zemljišč in drugih prednosti, kot so oprostitve davkov, niso nastala velika izkrivljanja pri finančnem položaju družb. Tega argumenta ni mogoče sprejeti, ker je vpliv teh sistemov velik, merjeno v smislu prihodkov od prodaje.
(51)
Prav tako je bilo poudarjeno, da veliko podpornih mehanizmov in davčnih ugodnosti ni bilo značilnih za posamezne družbe, zato ni mogoče šteti, da so nastali s prenosom iz sistema netržnega gospodarstva. V zvezi s tem je treba poudariti, da analiza v TGO obravnava, ali gre za vmešavanje države, ne glede na to, ali je to značilno za katero od družb ali ne. V vsakem primeru je dejanska podlaga očitka nepravilna. Prednosti, ki so jih imele družbe v tem primeru, se dejansko lahko štejejo kot značilne za posamezne družbe, ker so bile vse namenjene določeni vrsti družb, npr. tujim družbam, ki so bile ustanovljene na določenem območju in so se priložnostno pogajale z lokalnimi organi v zvezi s prejemanjem subvencij, nakupom domače opreme, posodabljanjem tehnologije, sodelovanjem na sejmih, naložbami v raziskave in razvoj itd.
(52)
Končno je bilo izpostavljeno, da oprostitev davka na prihodek in odbitki za tuje družbe, ki so začeli veljati leta 2005, ne pomenijo izkrivljanja, prenesenega iz sistema netržnega gospodarstva. Te razlage ni mogoče sprejeti. Dejansko se merilo 3 ne nanaša na ukrepe, ki bi bili omejeni časovno (do leta 1998, ko je Kitajska začela uporabljati pravila tržnega gospodarstva) ali glede obsega, ampak na ukrepe, ki pomenijo vmešavanje države v oblikovanje poslovnega okolja z ukrepi, ki so značilni za netržno gospodarstvo, kot so diskriminatorne davčne stopnje.
(53)
Na podlagi navedenega nobena od družb iz LRK, ki so zahtevale TGO, ni mogla dokazati, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Zato je bilo sklenjeno, da se odobritev TGO zavrne vsem tem družbam. Opravljeno je bilo posvetovanje s svetovalnim odborom, ki tem sklepnim ugotovitvam ni nasprotoval.
2. Individualna obravnava
(54)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države iz člena 2(7) osnovne uredbe določi morebitna dajatev na ravni države, razen v primerih, kadar lahko družbe v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe dokažejo, da so njihove izvozne cene in količine ter pogoji prodaje prosto oblikovani, da se pretvorbe valut opravljajo po tržnih stopnjah in da vmešavanje države ne omogoča izogibanja ukrepom, če so izvoznikom dodeljene različne stopnje dajatev.
(55)
Vse skupine izvoznikov, ki so zahtevale TGO, so zahtevale tudi individualno obravnavo, če jim TGO ne bi bila odobrena. Na podlagi razpoložljivih informacij se začasno ugotavlja, da dve od štirih vzorčenih skupin v LRK izpolnjujeta vse zahteve za individualno obravnavo. Individualna obravnava se zavrne dvema vzorčenima skupinama. Dejansko vmešavanje države v skupinah CITIC Dicastal in Baoding omogoča izogibanje ukrepom, če so posameznim izvoznikom dodeljene različne stopnje dajatev, zlasti ker imata ti skupini dve skupni družbi, ki proizvajata zadevni izdelek.
(56)
Od štirih vzorčenih skupin izvoznikov v LRK se individualna obravnava odobri naslednjima skupinama:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.,
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Normalna vrednost
3.1 Izbira primerljive države
(57)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je treba normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni odobrena, določiti na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.
(58)
Komisija je v obvestilu o začetku izrazila, da namerava Turčijo uporabiti kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, in pozvala zainteresirane strani, da v zvezi s tem predložijo svoje pripombe.
(59)
Le en izvoznik je nasprotoval tej izbiri in za primerljivo državo predlagal Malezijo, vendar je pozneje navedel, da malezijske družbe ne želijo sodelovati s Komisijo.
(60)
Komisija je preverila, ali je Turčija ustrezna izbira primerljive države. Sklenjeno je bilo, da je Turčija s petimi nacionalnimi proizvajalci in obsežnim uvozom iz tretjih držav trg z veliko stopnjo konkurence. Poleg tega med proizvajalci v Turčiji in Ljudski republiki Kitajski ni bilo velikih razlik v proizvodnem postopku. Glede na navedeno s preiskavo ni bilo ugotovljeno, da bi bila Turčija neprimerna za določitev normalne vrednosti. Poleg tega turški proizvajalci prodajajo vrste izdelkov, primerljive s tistimi, ki jih izvaža LRK.
(61)
Dva turška proizvajalca sta izpolnila vprašalnik, ki je bil poslan vsem proizvajalcem aluminijastih platišč v Turčiji.
(62)
Podatki iz vprašalnika sodelujočih turških proizvajalcev so se preverili na mestu samem in ugotovljeno je bilo, da zagotavljajo zanesljive informacije, na katerih bi lahko temeljila normalna vrednost.
(63)
Zato se začasno sklene, da je Turčija ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
3.1. Določitev normalne vrednosti
(64)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca v primerljivi državi, kot je navedeno spodaj.
(65)
Zadevni izdelek se je prodajal v reprezentativnih količinah na turškem domačem trgu.
(66)
Analizirano je bilo, ali se lahko šteje, da se je prodajal v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem se je za vsako vrsto izdelka določil delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave.
(67)
Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja kot izračunani stroški proizvodnje, pomenil več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja kot stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste med OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne.
(68)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bilo tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosnih prodaj samo navedene vrste.
(69)
Za eno vrsto izdelka, pri katerem ni bilo dobičkonosnih prodaj, je normalna vrednost temeljila na proizvodnih stroških vrste izdelka, prodanega na domačem trgu, in prodajnih, splošnih in administrativnih stroških (stroških PSA) ter razumni vrednosti, ki je ustrezala dobičku na domačem trgu.
(70)
Pri omejenem številu vrst izdelka se je normalna vrednost izračunala na podlagi normalne vrednosti za primerljive vrste izdelkov s prilagoditvami za fizikalne razlike.
3.2 Izvozne cene
(71)
V vseh primerih, v katerih se je zadevni izdelek izvažal neodvisnim strankam v Uniji, se je izvozna cena določila v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
(72)
Če je prodaja potekala prek povezanega uvoznika ali trgovca, so bile izvozne cene konstruirane v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, in sicer na podlagi cene, ki je enaka ceni pri nadaljnji prodaji, po kateri je navedeni povezani uvoznik ali trgovec prodajal prvim neodvisnim strankam v Uniji. Izvedene so bile prilagoditve za vse stroške, nastale med uvozom in ponovno prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški ter dobičkom. V zvezi s stopnjo dobička je bil uporabljen dobiček, ki ga realizira nepovezani uvoznik/trgovec z zadevnim izdelkom, saj se je za dejanski dobiček povezanega uvoznika/trgovca štelo, da zaradi odnosa med proizvajalci izvozniki in povezanim uvoznikom/trgovcem ni zanesljiv.
3.3 Primerjava
(73)
Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.
(74)
Pri primerjavi cen platišč, izvoženih iz LRK, in platišč, ki so jih na turškem trgu prodali turški sodelujoči proizvajalci, se je razlikovalo med prodajo za OEM in AM.
(75)
Poleg navedenega so bile opravljene ustrezne prilagoditve stroškov prevoza, zavarovanja, manipulativnih stroškov in drugih s tem povezanih stroškov, stroškov pakiranja, kredita, posrednega obdavčenja in bančnih stroškov v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so razumne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.
4. Stopnje dampinga
4.1 Za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO
(76)
Za dve vzorčeni družbi, ki jima je bila odobrena IO, so bile stopnje dampinga določene s primerjavo tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za v celoti sodelujočega turškega proizvajalca, in tehtano povprečno izvozno ceno vsake družbe pri izvozu v Unijo, kot določa člen 2(11) osnovne uredbe.
(77)
Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene na meji Evropske unije, brez plačane dajatve, so:
Družba
Stopnja dampinga
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 Za vse druge sodelujoče proizvajalce izvoznike
(78)
Stopnja dampinga za vzorčene družbe, ki jim ni bila odobrena niti TGO niti IO, ter za nevzorčene sodelujoče družbe je bila izračunana kot povprečje tehtano vseh vzorčenih družb. Za dve družbi, ki jima ni bila odobrena niti TGO niti IO, je bil izračun narejen na način, opisan v odstavku 76. Stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene na meji Evropske unije brez plačane dajatve, je 48,7 %.
4.3 Za vse druge proizvajalce izvoznike
(79)
Glede na zelo visoko stopnjo sodelovanja LRK je bila stopnja dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse druge izvoznike v LRK, izračunana na podlagi najvišje stopnje dampinga, določene na podlagi transakcij enega od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Zato je preostala stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene na meji Evropske unije brez plačane dajatve, 69,3 %.
D. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije
(80)
Aluminijasta platišča proizvaja približno 30 družb iz več držav članic EU. Družbe, ki so podprle pritožbo in sodelovale v preiskavi, so pomenile več kot 85 % celotne proizvodnje Unije v OP.
(81)
Celotna proizvodnja Unije in podpora preiskavi sta se določili na podlagi vseh razpoložljivih informacij, vključno z informacijami iz pritožbe, podatki, ki so jih proizvajalci Unije predložili pred začetkom preiskave in po njej, ter informacijami, pridobljenimi od vzorčenih proizvajalcev in drugih sodelujočih proizvajalcev. Na podlagi teh informacij je bilo mogoče potrditi obstoj in raven proizvodnje tudi tistih proizvajalcev, ki niso sodelovali v preiskavi.
(82)
Za enega vzorčenega proizvajalca je bilo ugotovljeno, da uvaža zadevni izdelek iz LRK in ga nadalje prodaja na trgu Unije. Vendar je v primerjavi z njegovo celotno prodajo uvoz še vedno zanemarljiv in ne vpliva na njegovo opredelitev kot proizvajalec Unije.
2. Potrošnja Unije
(83)
V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije razvijala na naslednji način.
Potrošnja Unije
2006
2007
2008
OP
Enote (v 000)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indeks 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Potrošnja Unije (5) je bila določena tako, da je bil prodaji proizvajalcev Unije na trgu EU dodan uvoz, ki temelji na podatkih Eurostata. Uvoz aluminijastih platišč je zajet v dveh oznakah KN ex, ki vključujeta tudi druge izdelke. Za oceno dela aluminijastih platišč pod posamezno oznako KN je bil njihov delež, uvožen pod oznakama 8708 70 10 in 8708 70 50, določen za vsako posamezno državo na podlagi metodologije, predlagane v pritožbi. Ker je bil uvoz izražen v teži, je bila uporabljena tudi pretvorba v enote (z uporabo povprečne teže na enoto) v skladu z metodologijo, predlagano v pritožbi. Ti podatki so bili navzkrižno preverjeni in potrjeni s podatki, ki so jih predložili vzorčeni kitajski izvozniki. Dobava EU je bila izračunana tako, da je bila dobavi vzorčenih proizvajalcev Unije dodana dobava drugih proizvajalcev (podatki iz faze pred začetkom, pridobljeni iz pritožbe, nekatere ocene na podlagi podatkov od vzorčenih proizvajalcev).
(85)
Potrošnja se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 15,5 %, vendar je sledila neenakomernemu trendu, pri čemer se je med letom 2008 in OP zelo zmanjšala, in sicer za 15,1 %. Povečala se je z 58,6 milijona enot leta 2006 na 62,4 milijona enot leta 2007, nato se je leta 2008 zmanjšala na 58,3 milijona enot, v OP pa na 49,5 milijona enot.
3. Uvoz iz LRK
3.1 Obseg in tržni delež uvoza zadevnega izdelka
(86)
Uvoz iz LRK se je glede na obseg in tržni delež razvijal na naslednji način:
Obseg uvoza v 000 enotah
2006
2007
2008
OP
LRK
3 703
5 144
5 809
6 137
Indeks 2006 = 100
100
139
157
166
Tržni delež (%)
6,3
8,2
10
12,4
Vir: Eurostat in podatki o prodaji proizvajalcev Unije v Uniji.
(87)
Obseg kitajskega uvoza se je povečal s 3,7 milijona enot leta 2006 na 5,1 milijona enot leta 2007, leta 2008 na 5,8 milijona enot, v OP pa na 6,1 milijona enot. Tako se je obseg med letom 2006 in OP povečal za več kot 66 %.
(88)
Tržni delež kitajskega uvoza se je podvojil. Povečal se je s 6,3 % leta 2006 na 8,2 % leta 2007, na 10 % leta 2008 in na 12,4 % v OP. Tržni delež kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju skupaj povečal za 6,1 odstotne točke.
3.2 Cene uvoza
(89)
V spodnji preglednici so povprečne kitajske uvozne cene (na podlagi podatkov Eurostata, ker vprašalniki za izvoznike zadevajo le OP in ne predhodnih let) primerjane s povprečnimi prodajnimi cenami vzorčenih proizvajalcev Unije.
EUR/enoto
2006
2007
2008
OP
Kitajska
34,7
33,5
31,4
31,9
Vzorčeni proizvajalci EU
49,7
49,7
48
46,5
Razlika
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Povprečne uvozne cene iz LRK so se med letoma 2006 in 2008 stalno zniževale, in sicer za 9,5 %, nato pa so se v OP nekoliko zvišale, tj. za 0,5 %. V obravnavanem obdobju so se cene znižale za 8 %.
(91)
Na podlagi te primerjave cen je mogoče sklepati, da so bile kitajske uvozne cene v obravnavanem obdobju na splošno stalno in znatno pod cenami vzorčenih proizvajalcev, zaradi česar so morali vzorčeni proizvajalci znatno znižati svoje cene.
3.3 Nelojalno nižanje prodajnih cen
3.3.1 Splošne opombe
(92)
Za ta primer je značilna področna razdelitev na dva distribucijska kanala, tj. na področje OEM in AM. Poleg tega je večina prodaje proizvajalcev Unije osredotočena na področje OEM, medtem ko je kitajski uvoz usmerjen predvsem na področje AM (približno 70 % uvoza iz LRK). Zato je področna razdelitev med prodajo industrije Unije in kitajskim uvozom nesorazmerna.
3.3.2 Nelojalno nižanje
(93)
Opravljena je bila primerjava prodajnih cen na trgu Unije med cenami vzorčene industrije Unije in uvoza iz zadevne države. Upoštevale so se ustrezne prodajne cene vzorčene industrije Unije za neodvisne stranke, po potrebi prilagojene na raven cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov.
(94)
Te cene so se primerjale s cenami, ki so jih kitajski proizvajalci izvozniki zaračunali brez popustov in ki so bile po potrebi prilagojene cenam CIF meja Unije z ustrezno prilagoditvijo zaradi stroškov carinjenja in stroškov po uvozu.
(95)
Primerjava je na podlagi podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, pokazala, da se je v OP uvoženi zadevni izdelek v Uniji prodajal po cenah, ki so nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za 22 % do 37 %. Ob upoštevanju te ravni nelojalnega nižanja in negativnega razvoja cen industrije Unije je jasno, da so se cene znatno znižale.
(96)
Nekatere strani so trdile, da je treba raven nelojalnega nižanja izračunati le ob upoštevanju dodane vrednost cene (brez stroškov aluminija). Če bi se uporabila ta metodologija, bi bila raven nelojalnega nižanja dejansko še višja. Vendar se ta metoda ni dodatno raziskala, saj so bile ravni nelojalnega nižanja že znatne ob upoštevanju celotne cene.
(97)
Visoka raven nelojalnega nižanja skupaj z znižanjem cen (glej uvodno izjavo (89) in naslednje uvodne izjave) industrije Unije kaže na znaten učinek dampinga v tem primeru.
(98)
Da bi se preprečila kakršna koli morebitna vprašanja glede razlik med obema področjema, je bila na podlagi iste metodologije, ki je opisana zgoraj, izvedena ločena analiza za obe področji. Nelojalno nižanje je še vedno znatno na obeh navedenih področjih (med 13 % in 30 % za prodajo na področju OEM ter med 56 % in 63 % za prodajo na področju AM).
4. Uvoz iz tretjih držav, razen LRK
(99)
V naslednji preglednici je prikazan razvoj uvoza iz tretjih držav, razen LRK.
Obseg uvoza v 000 enotah
2006
2007
2008
OP
Turčija
4 140
4 522
4 021
3 426
Indeks 2006 = 100
100
109
97
83
Tržni delež (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norveška
1 079
1 210
1 106
520
Indeks 2006 = 100
100
112
102
48
Tržni delež (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Južna Afrika
490
851
790
700
Indeks 2006 = 100
100
173
161
143
Tržni delež (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Drugi
3 746
4 029
3 690
2 928
Indeks 2006 = 100
100
108
99
78
Tržni delež (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Kot je razvidno iz zgornje preglednice, je Turčija drugi največji uvoznik za LRK, pri čemer ima znaten, vendar razmeroma stabilen tržni delež. Tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen LRK in Turčije, se je zmanjšal z 9 % leta 2006 na 8,4 % v OP. Učinek cen navedenega uvoza na položaj industrije Unije je obravnavan v uvodni izjavi (136) in naslednjih uvodnih izjavah.
5. Položaj industrije Unije
5.1 Splošno
(101)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vsebovala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in indeksov, ki so vplivali na stanje industrije Unije od leta 2006 do OP.
(102)
Kot je bilo pojasnjeno, je bilo treba uporabiti določbe o vzorčenju. Za namen analize škode so se kazalci škode analizirali na naslednjih dveh ravneh:
-
makroekonomski kazalci (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost, plače in višina stopenj dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije. Temeljijo zlasti na vprašalnikih, ki jih je izpolnilo šest vzorčenih družb, in dodatnih kratkih vprašalnikih. Ti vprašalniki zadevajo družbe, ki pomenijo več kot 80 % celotne proizvodnje Unije. Da bi se zajela celotna proizvodnja Unije, so bile za preostalo proizvodnjo poleg podatkov iz različnih virov, zlasti podatkov iz pritožbe in podatkov, zbranih v fazi pred začetkom, izvedene nekatere ekstrapolacije. Vsi ti dejavniki so bili navzkrižno preverjeni s splošnimi informacijami iz ustreznih statističnih podatkov, kadar je bilo to mogoče.
-
analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in naložb, proizvodni stroški) je bila opravljena za posamezne družbe, tj. na ravni proizvajalcev Unije, ki so bili vključeni v vzorec.
5.2 Makroekonomski kazalci
5.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(103)
V spodnji preglednici je prikazan razvoj proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti na podlagi celotne proizvodnje Unije:
2006
2007
2008
OP
Proizvodnja (enote)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indeksi 2006 = 100
100
100
91
76
Proizvodna zmogljivost (enote)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indeksi 2006 = 100
100
99
100
96
Izkoriščenost zmogljivosti (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indeksi 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Kot je prikazano v preglednici zgoraj, je bila proizvodnja razmeroma stabilna s približno 49,5 milijona enotami leta 2006 in 2007, nato pa se je zmanjšala na 42,5 milijona enot leta 2008 in na 37,6 milijona enot v OP, kar pomeni, da se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 24 %. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti se je v istem obdobju zmanjšala za 19,4 odstotnih točk.
(105)
Glavni vzrok za zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti hkrati z zmanjšanjem zmogljivosti se lahko pripiše le znatnemu zmanjšanju proizvodnje.
5.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(106)
Spodnje vrednosti predstavljajo obseg prodaje, tržni delež in povprečne prodajne cene na enoto vseh proizvajalcev Unije.
2006
2007
2008
OP
Obseg prodaje celotne industrije Unije v 000 enotah
45 447
46 684
42 895
35 794
Indeksi 2006 = 100
100
103
94
79
Tržni delež (%)
78
75
74
72
Indeksi 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodaja EU se je povečala s 45,4 milijona enot leta 2006 na 46,6 milijona enot leta 2007, nato se je leta 2008 zmanjšala na 42,8 milijona enot, v OP pa na 35,7 milijona enot. Prodaja EU se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za skupno 21 %.
(108)
Vsem proizvajalcem EU se je tržni delež stalno zmanjševal, in sicer z 78 % leta 2006 na 75 % leta 2007, 74 % leta 2008 in 72 % v OP. Tržni delež se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za skupno 6 odstotnih točk. Tržni delež kitajskega uvoza se je v istem obdobju povečal za približno 6 odstotnih točk.
5.2.3 Zaposlenost, produktivnost in plače
2006
2007
2008
OP
Število zaposlenih
14 204
14 818
14 309
12 981
Indeksi 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivnost (enota na zaposlenega)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indeksi 2006 = 100
100
95
90
83
Letne plače (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indeksi 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaposlenost se je povečala z 14 204 zaposlenih na koncu leta 2006 na 14 818 zaposlenih na koncu leta 2007, nato se je zmanjšala na 14 309 zaposlenih na koncu leta 2008, na koncu OP pa na 12 981 zaposlenih. Število zaposlenih med letom 2008 in OP se je torej zmanjšalo za 1 328, kar je več kot ena desetina delovne sile v šestih mesecih.
(110)
Hkrati se je produktivnost zmanjšala s 3 500 enot na zaposlenega leta 2006 na 3 341 enoti na zaposlenega leta 2007, nato se je povečala na 3 164 enot na zaposlenega leta 2008, v OP pa na 2 903 enot na zaposlenega. Zmanjšanje produktivnosti zlasti med letom 2008 in OP se lahko pojasni s tem, da zmanjševanje delovne sile ni potekalo z isto hitrostjo kot zmanjševanje produktivnosti. To se lahko pojasni z omejenimi možnostmi te industrije za preoblikovanje ali začasno ustavitev strojev ter z visokimi stroški v zvezi s prispevki za osebje v primeru odpuščanj. Preiskava je pokazala, da se je zaposlenost zlasti med letom 2008 in OP zmanjšala. Stroški plač so se v obravnavanem obdobju zmanjšali. Pričakuje se, da bodo naložbe industrije Unije v OP srednje- in dolgoročno dodatno povečale njeno učinkovitost in produktivnost.
5.2.4 Višina dejanske stopnje dampinga
(111)
Stopnje dampinga so navedene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so znatno nad stopnjo de minimis. Poleg tega učinka dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
5.2.5 Pogodbeni vidik
(112)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (20) in naslednjih uvodnih izjavah, se večina aluminijastih platišč, proizvedenih v Uniji, prodaja na podlagi razpisnih postopkov, ki se povprečno objavijo dve leti pred uvedbo novega modela avtomobila. Zato je Komisija preiskala tudi pogodbe, ki so bile sklenjene v obravnavanem obdobju (ki bi se izvršile po OP), da bi določila, ali je mogoče sklepati o verjetnem razvoju dobav industrije Unije po OP. Vendar zbrani podatki zaenkrat še ne omogočajo utemeljenih sklepnih ugotovitev, zato bodo dodatno preiskani.
5.3 Mikroekonomski kazalci
5.3.1 Splošna opomba
(113)
Trije od šestih vzorčenih proizvajalcev so velike skupine s proizvodnimi obrati v več državah članicah, medtem ko imajo preostali trije manjše strukture in so omejeni na eno ali dve državi članici. V obdobju preiskave so bile zaprte 3 proizvodne enote vzorčenih proizvajalcev, pri čemer je bila prva zaprta leta 2006, druga leta 2008 nekoliko pred začetkom OP, tretja pa proti koncu OP.
5.3.2 Zaloge
(114)
Spodnje vrednosti predstavljajo obseg zalog vzorčenih proizvajalcev Unije na koncu vsakega obdobja:
2006
2007
2008
OP
Zaloge (v 000 enotah)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indeks 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zaloge so ostale pod 12 % proizvodnje. Treba je opozoriti, da ta kazalnik ni najbolj relevanten, saj proizvodnja aluminijastih platišč industrije Unije v veliki meri poteka po naročilu in zaloga v določenem trenutku pomeni blago, ki je že prodano, vendar še ni bilo dobavljeno.
5.3.3 Prodajne cene
(116)
Prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev EU so bile leta 2006 in 2007 stabilne, in sicer so znašale približno 49 EUR na enoto, vendar so se znižale na 48 EUR na enoto leta 2008, v OP pa na 46,5 EUR na enoto. To ustreza zmanjšanju za več kot 6 % v obravnavanem obdobju in kaže na znatno zmanjšanje v OP (glej preglednico v uvodni izjavi (86).
5.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb ter zmožnost zbiranja kapitala in naložb
(117)
Dobičkonosnost podobnega izdelka je bila določena tako, da je bil neto dobiček od prodaje podobnega izdelka vzorčenih družb pred obdavčitvijo izražen kot odstotek prihodkov takšne prodaje. Čeprav je bila dobičkonosnost za leti 2006 in 2007 še vedno nad pragom dobička, se je položaj leta 2008 in v OP občutno spremenil zaradi zmanjšanja obsega prodaje in znižanja prodajnih cen ter neprožne strukture stroškov industrije z visokimi stalnimi stroški.
2006
2007
2008
OP
Dobičkonosnost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend naložb vzorčenih proizvajalcev Unije v zadevni izdelek je prikazan v naslednji preglednici:
EUR
2006
2007
2008
OP
Naložbe (v 000 EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indeksi 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Preglednica kaže, da so se naložbe industrije Unije v zadevni izdelek povečale tudi ob zmanjšanju dobičkonosnosti. Večinoma so bile izvedene naložbe v stroje z namenom izboljšanja učinkovitosti. Vedno večje naložbe kažejo, da je bila industrija še vedno zmožna zbirati kapital.
(120)
Vendar se je v obravnavanem obdobju donosnost naložb kljub tem prizadevanjem zmanjšala, pri čemer se je v OP zmanjšala za 40 %. To potrjuje zmanjšanje dobičkonosnosti industrije in njeno nezmožnost ustvarjanja dobička od naložb.
2006
2007
2008
OP
Donosnost naložb
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indeksi 2006 = 100
100
24
-27
-80
Denarni tok (kot odstotek prihodkov od prodaje)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indeksi 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
V obravnavanem obdobju se je zmanjšal tudi operativni denarni tok vzorčenih proizvajalcev, in sicer za 8,1 odstotne točke, kar v veliki meri izraža zmanjšanje dobičkonosnosti. Zmanjšanje tega kazalca ni mogoče pripisati povečanju naložb, ampak manjšemu obsegu ustvarjanja denarnih sredstev pri operativnem poslovanju. Ker industrija zaradi svoje strukture nenehno potrebuje finančno pomoč za stalna sredstva, zmanjšanje denarnega toka dejansko kaže na vedno večjo šibkost industrije Unije in njeno nezmožnost samofinanciranja.
5.3.5 Proizvodni stroški in stroški surovin
(122)
V spodnji preglednici je prikazan razvoj povprečnih stroškov na tono zadevnega izdelka za vzorčene proizvajalce.
V EUR
2006
2007
2008
OP
Povprečni stroški proizvodnje (na tono)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Povprečni stroški se v obravnavanem obdobju niso spreminjali, pri čemer so znašali povprečno približno 50 EUR na enoto.
6. Sklep o škodi
(124)
Na podlagi tega se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. To ugotovitev podpira število družb ali proizvodnih enot, ki bi se v obravnavanem obdobju zaprle (5 na področju OEM) ali bi bile v postopkih insolventnosti (21 na področju AM in 4 na področju OEM).
E. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(125)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe se je proučilo, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevnih držav. Poleg tega so se proučili tudi znani dejavniki, razen dampinškega uvoza, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
2. Učinek uvoza iz LRK
2.1 Splošno
(126)
Povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza za 6 odstotnih točk med letom 2006 in OP jasno sovpada z zmanjšanjem tržnega deleža proizvajalcev Unije za 6 odstotne točke v istem obdobju. V preiskavi je bil ugotovljen tudi obstoj negativnih učinkov cen dampinškega uvoza, ki stalno nelojalno nižajo prodajne cene proizvajalcev Unije.
(127)
Ena stran je trdila, da je tržni delež kitajskega uvoza premajhen, da bi lahko povzročil znatno škodo. Vendar splošnega tržnega deleža v višini 12 % na cenovno občutljivem trgu (zlasti na področju OEM) ni mogoče obravnavati kot majhnega.
(128)
Opozoriti je treba tudi, da se je obseg uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju povečal za približno 65 %, njegov ocenjeni tržni delež pa se je skoraj podvojil. Poleg tega so se uvozne cene iz LRK, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi (86) in v naslednjih uvodnih izjavah, znižale za 8 % (glej uvodno izjavo (89) in naslednje uvodne izjave), pri čemer so se prodajne cene znatno nelojalno nižale (glej uvodno izjavo (93) in naslednje uvodne izjave). Ugotovljeno občutno povečanje uvoza in znatno nelojalno nižanje prodajnih cen sta glavna dejavnika, ki ju je treba obravnavati v tem primeru.
(129)
Industrija Unije se je na škodljiv damping odzvala tako, da je leta 2007 znižala svoje cene. Vendar industrija Unije zaradi pritiska cen kitajskega uvoza ni mogla ohraniti svojega tržnega deleža niti pri znižanih cenah. V razpisnih postopkih na področju OEM je bilo ugotovljeno, da so imele poceni kitajske ponudbe ključno vlogo pri znižanju cen industrije Unije. Vendar so kljub temu, da je industrija Unije znižala svoje cene, povprečne prodajne cene kitajskega uvoza ostale nižje od cen industrije Unije. Zato se je prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala. Glede na to, da so se kitajske cene v OP v primerjavi z letom 2006 še naprej zniževale, je morala industrija Unije svoje cene ponovno znižati, da bi lahko nadaljevala s poslovanjem. Njena dobičkonosnost se je zmanjšala pod prag dobička, zaradi česar v prihodnosti ne bo mogla nadaljevati s svojimi dejavnostmi.
(130)
Zato je očitno, da sta znatno povečanje obsega uvoza po vedno nižjih cenah in škoda, ugotovljena za industrijo Unije, tesno povezana. Zato se lahko v tej fazi sklene, da obstaja vzročna zveza med poceni kitajskim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.2 Področna razdelitev zadevnega izdelka
(131)
Trdilo se je, da gre pri področjih OEM in AM za dva ločena prodajna kanala, ki nimata nobene znatne medsebojne povezave. Na podlagi tega se je zlasti trdilo, da škode industrije Unije, ki večino svoje prodaje opravi na področju OEM (85 % vzorčenih proizvajalcev), ni mogel povzročiti kitajski uvoz, ki je osredotočen zlasti na področje AM in katerega prisotnost je na področju OEM omejena.
(132)
Čeprav sta distribucijska kanala dejansko ločena, po ugotovitvah Komisije še vedno obstaja neka povezava, čeprav ne neposredna. Vendar sta bili področji obravnavani ločeno, da bi se zagotovil čim večji pregled nad trenutnim položajem.
(133)
Ugotovljeno škodo na področju AM je vsekakor mogoče pripisati velikemu obsegu poceni kitajskega uvoza, ki na tem področju dosega do 34 %. Na področju OEM, ki pomeni večji del potrošnje EU (35 od približno 50 milijonov enot), je obseg poceni kitajskega uvoza veliko manjši (največ 6 %). Kot pa je bilo že pojasnjeno, je treba upoštevati, da so škodo, ki jo je utrpela prodaja na področju OEM, povzročile nizke kitajske cene in da je ta škoda dejansko povezana s cenami. Natančneje, podatki kažejo, da proizvajalci avtomobilov uporabljajo kitajske ponudbe kot merilo, kar vpliva na znižanje cen proizvajalcev aluminijastih platišč v EU v razpisnih postopkih. Da bi se proizvajalci Unije obdržali na trgu, dejansko nimajo druge izbire, kot da znižajo svoje cene.
(134)
Poleg tega ni mogoče izključiti, da trendi zniževanja cen na področju AM vplivajo na cene na področju OEM. Primerjava povprečnih cen na področjih AM in OEM je pokazala, da so bile povprečne cene na področju OEM do leta 2007 dejansko višje od cen na področju AM, vendar se je to leta 2008 in v OP spremenilo. To pomeni, da je bil pritisk cen na področju OEM v zadnjih letih veliko večji.
(135)
Zato se začasno sklene, da je kitajski uvoz povzročil škodo industriji Unije na področjih AM in OEM. To se bo v vsakem primeru dodatno preiskalo.
3. Učinki drugih dejavnikov
3.1 Učinek uvoza iz tretjih držav, razen LRK
3.1.1 Učinek uvoza iz Turčije
(136)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (99) in naslednjih uvodnih izjavah, je Turčija drugi največji uvoznik za Kitajsko. Tržni delež turškega uvoza na trgu EU je v obravnavanem obdobju znašal približno 7 %. V spodnji preglednici so primerjane cene uvoza iz vseh tretjih držav s cenami proizvajalcev EU.
V EUR/enoto
2006
2007
2008
OP
Turčija
40,8
42,6
52,4
40,7
Vzorčeni proizvajalci EU
49,7
49,7
48
46,5
Kitajska
34,7
33,5
31,4
31,9
Razlika med turškimi proizvajalci in proizvajalci EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Razlika med kitajskimi proizvajalci in proizvajalci EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Turške cene so bile v obravnavanem obdobju stalno nižje od cen vzorčenih proizvajalcev EU, razen leta 2008. Razlika v cenah turških proizvajalcev in proizvajalcev Unije je v OP znašala 5,7 EUR (+/-12,3 % cen EU), medtem ko je ustrezna razlika v cenah za Kitajsko znašala 14,5 EUR (+/-31 %). Na podlagi tega je smiselno, da se začasno sklene, da so nižje cene uvoza iz Turčije v OP nekoliko negativno vplivale na položaj industrije EU, vendar ne v tolikšni meri, da bi lahko prekinile vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz Kitajske in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
3.1.2 Učinek uvoza iz tretjih držav, razen Turčije
(138)
Kumulativni tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen Kitajske in Turčije, se je zmanjšal z 9 % leta 2006 na 8,3 % v OP (glej uvodno izjavo (99)). Ustrezne cene so v istem obdobju ostale blizu cenam proizvajalcem Unije. Na podlagi tega se sklene, da uvoz iz tretjih držav, razen Kitajske in Turčije, ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
3.2 Učinek gospodarske krize
(139)
Nekatere strani so trdile, da se je uvoz iz Kitajske absorbiral zaradi povečanja potrošnje v EU leta 2007 ter da je zmanjšanje potrošnje leta 2008 sovpadalo z gospodarsko recesijo in zmanjšanjem prodaje avtomobilske industrije. Na podlagi tega argumenta so bili ti dejavniki glavni vzroki za slabo produktivnost industrije Unije.
(140)
Gospodarska kriza je dejansko negativno vplivala na položaj industrije Unije zaradi nižjih ravni potrošnje in učinkov zniževanja cen. Potrošnja se je med letom 2008 in OP zmanjšala za 14,5 %.
(141)
Proizvajalci aluminijastih platišč sodelujejo z avtomobilsko industrijo, ki jo je kriza močno prizadela. V spodnji preglednici je prikazan razvoj obsega avtomobilske proizvodnje v Evropi v obravnavanem obdobju. Dejstvo je, da imajo avtomobili nameščena aluminijasta ali jeklena platišča, pri čemer je težko določiti razmerje med njimi. Vendar ni nobenih znakov, da bi se to razmerje v obravnavanem obdobju znatno spremenilo. Zato ni mogoče izključiti, da bi zmanjšanje obsega proizvodnje avtomobilov, ki se je med koncem leta 2008 in OP dejansko občutno zmanjšalo, vplivalo na obseg prodaje proizvajalcev aluminijastih platišč. V spodnji preglednici je prikazano, da se je obseg proizvodnje med letom 2008 in OP dejansko zmanjšal za več kot 15 %.
V EU-27
2006
2007
2008
OP
Proizvodnja v Evropi (v 000 enotah)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Vendar analiza gospodarskih kazalcev industrije Unije kaže, da se je trend zniževanja začel veliko pred gospodarsko krizo in je sovpadal z vstopom kitajskega uvoza na trg. Podatki o dobičkonosnosti na primer kažejo, da se je trend zniževanja začel med letoma 2006 in 2007 (zmanjšanje za 2,5 odstotne točke), nato se je nadaljeval med letoma 2007 in 2008 (dodatno zmanjšanje za 2,2 odstotne točke), med letom 2008 in OP pa se je zmanjšal za kar 6,9 odstotne točke.
(143)
Poleg tega se je tržni delež kitajskega uvoza kljub manjši potrošnji še naprej povečeval, pri čemer je v OP dosegel 12,4 %. Njegov obseg in tržni delež sta se stalno povečevala, njegove cene pa so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. Vendar bi bilo smiselno pričakovati, da kriza podobno vpliva na vse udeležence na trgu. Kot pa je bilo pojasnjeno, se je v tem primeru obseg kitajskega uvoza po cenah, ki so znatno nelojalno nižale prodajne cene EU, povečal. Zato ni nesmiselno skleniti, da bi se obseg in tržni delež kitajskega uvoza še bolj povečala, če ne bi bilo gospodarske krize.
(144)
Na podlagi tega je smiselno predvidevati, da gospodarska recesija sama po sebi ni dejavnik, ki bi lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in znatno škodo, čeprav je prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Nasprotno bi se moral obseg uvoza iz Kitajske običajno zmanjšati v skladu z zmanjšanjem potrošnje, kot se je zgodilo z uvozom iz drugih tretjih držav in zlasti s prodajo industrije EU (ki se je zmanjšala sorazmerno s povečanjem kitajskega uvoza).
3.3 Učinek sprememb pri izvozu industrije Unije
(145)
Izvozna dejavnost proizvajalcev Unije je v obravnavanem obdobju ostala nizka (manj kot 2 % celotne prodaje vzorčenih proizvajalcev EU). Zato ni mogla imeti negativnega učinka na slab položaj industrije Unije in ne more prekiniti vzročne zveze.
3.4 Konkurenca med proizvajalci Unije in koncentracija na trgu EU
(146)
Število proizvajalcev aluminijastih platišč (približno trideset), ki delujejo na trgu EU, kaže na to, da je trg EU zelo konkurenčen, čeprav je zanj značilna visoka raven industrijske koncentracije, pri čemer imajo 3 največje družbe 60-odstotni delež celotne proizvodnje, drugi 2 približno 8-odstotni, zadnje 4 pa približno 4-odstotni delež. Razpoložljivi podatki o obsegu proizvodnje kažejo, da so drugi proizvajalci mala ali srednje velika podjetja.
(147)
Opozoriti je treba, da so nekateri mali proizvajalci pred letom 2008, leta 2008 in v OP ustavili svojo proizvodnjo. To bi lahko pomenilo, da sta konkurenca med proizvajalci Unije in očitni postopek koncentracije prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar podatki iz preiskave kažejo, da niso prizadeti le mali proizvajalci. Trenutni razvoj dogodkov je podobno vplival na večje in manjše proizvajalce. Zato ni mogoče skleniti, da je konkurenca med proizvajalci Unije pomembno prispevala k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
3.5 Potrošnikova prednostna izbira glede jeklenih in aluminijastih platišč
(148)
Trdilo se je, da se je povpraševanje po aluminijastih platiščih zmanjševalo zaradi spremembe potrošnikove prednostne izbire, ki je povezana z gospodarsko krizo, zaradi katere se potrošniki morda raje odločajo za cenejša jeklena platišča. Vendar ni bilo predloženih nobenih podatkov, ki bi podprli to trditev. V tej fazi in ob odsotnosti kakršnih koli evidentiranih podatkov, ki bi podprli to trditev, takšnega razvoja ni bilo mogoče potrditi.
3.6 Ponudba
(149)
Nekatere strani so trdile, da se je kitajski uvoz povečal zaradi večjega povpraševanja po posebnih visokokakovostnih vrstah platišč s poreklom iz LRK (tj. kovanih ali potisno oblikovanih platišč), ki se v EU ne proizvajajo (v zadostnih količinah). Zato uvoz iz LRK ni mogel povzročiti škode industriji Skupnosti. Vendar je bilo v preiskavi ugotovljeno, da ta uvoz predstavlja le zelo majhen del celotnega uvoza iz LRK. Zato je bilo treba trditev zavrniti.
4. Sklep o vzročni zvezi
(150)
Opozoriti je treba, da je bilo v tem primeru ugotovljeno, da so k izgubam industrije Unije prispevali znatno zmanjšanje proizvodnje in prodaje, izguba tržnega deleža ter znižanje cen. Obseg uvoza iz LRK, zaradi katerega so se znatno nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije, vključno z njenim tržnim deležem, se je v istem obdobju povečal.
(151)
Komisija je analizirala tudi vse druge dejavnike, ki bi lahko prispevali k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so gospodarska kriza, uvoz iz Turčije in konkurenca med proizvajalci Unije ter posledični postopek koncentracije morda vplivali na povzročeno škodo. Vendar se začasno sklene, da njihov učinek ni bil tolikšen, da bi lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in ugotovljeno škodo, kot je bilo podrobno opisano.
(152)
Zato se na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije začasno sklene, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.
F. INTERES UNIJE
1. Interes industrije Unije
(153)
V tem primeru je bila ugotovljena visoka raven sodelovanja in podpore proizvodnje Unije (več kot 70 %). To pomeni, da je uvedba ukrepov jasno v interesu proizvajalcev EU.
(154)
Preiskava je pokazala, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi učinkov dampinškega uvoza, zaradi katerega so se nelojalno znižale prodajne cene, kot je navedeno v uvodni izjavi (93) in naslednjih uvodnih izjavah.
(155)
Pričakuje se lahko, da bodo ukrepi, s katerimi se bo verjetno preprečilo nenadno povečanje poceni dampinškega uvoza v prihodnosti, koristili industriji Unije.
(156)
Če se ukrepi ne bodo uvedli, se lahko pričakuje, da se bo uvoz poceni dampinških aluminijastih platišč, zlasti na področju AM, nadaljeval ali celo stopnjeval. Poleg tega ni mogoče izključiti, da bo vedno večji pritisk cen na področje AM in vstop področja AM na trg vsaj posredno vplival na položaj področja OEM. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da se nekateri proizvajalci v zadevni državi že začenjajo ali so se že začeli ukvarjati s srednjim in zgornjim delom področja AM in nato s področjem EOM, pri čemer zagotavljajo zelo nizke cene. Pričakuje se lahko, da se bo ta razvoj nadaljeval, kar bo zelo verjetno ogrozilo tudi veliko skupino proizvajalcev Unije s področja OEM. Ker finančni položaj in dobičkonosnost teh proizvajalcev nista dovolj stabilna, da bi prenesla nadaljnji pritisk cen dampinškega uvoza, zaradi katerega so se znatno nelojalno znižale njihove prodajne cene, bi zelo verjetno postopno propadlo veliko proizvajalcev Unije ali celo vsi proizvajalci Unije.
2. Interes uvoznikov
(157)
Pri vzorčenju (glej uvodno izjavo (13)) je bilo izbranih 5 nepovezanih uvoznikov in 2 uvoznika uporabnika na podlagi njihovega obsega uvoza.
(158)
Sodelovanje nepovezanih uvoznikov na splošno pomeni manj kot 10 % skupnega obsega uvoza iz LRK.
(159)
Preiskava je pokazala, da je večina uvoznikov trgovcev, specializiranih za avtomobilski pribor. Razdeliti jih je mogoče na 2 kategoriji. Prva kategorija vključuje družbe, ki uvažajo in nadalje prodajajo svojo lastno blagovno znamko aluminijastih platišč, proizvedejo pa jih zunanji izvajalci v LRK. Kljub temu te družbe niso povezane s kitajskimi izvozniki. Ta kategorija uvoznikov ima običajno nezanemarljiv obseg dejavnosti „z dodano vrednostjo“ v EU (npr. oblikovanje, raziskave in razvoj) in včasih celo svojo proizvodno verigo z ustrezno ravnjo zaposlovanja. Druga kategorija vključuje uvoznike/distributerje, ki so trgovci, ki večji pomen pripisujejo obsegu kot blagovni znamki. Ti uvozniki imajo običajno nižjo stroškovno strukturo in manj dejavnosti z dodano vrednostjo v Uniji.
(160)
Zaradi nizke ravni sodelovanja nepovezanih uvoznikov se zdi, da uvedba ukrepov ne bi znatno vplivala na njihovo dejavnost. V zvezi s sodelujočimi uvozniki/distributerji je bilo ugotovljeno, da nadaljnja prodaja kitajskih aluminijastih platišč pomeni med 1 % in 6 % njihovega celotnega prihodka od prodaje. Položaj družb, ki dela oddajajo zunanjim izvajalcem, je bolj zapleten, ker lahko nadaljnja prodaja kitajskih aluminijastih platišč pomeni skoraj njihov celoten obseg dejavnosti. Morebitni ukrepi bi zagotovo vplivali na njihovo dejavnost, čeprav je v tej fazi težko oceniti natančen obseg. Ta zadeva se bo dodatno raziskala.
3. Interes uporabnikov
3.1 Splošno
(161)
Vprašalniki za uporabnike so se poslali približno 20 opredeljenim uporabnikom. Pri preiskavi je sodelovalo 13 proizvajalcev avtomobilov. Sodelovali sta tudi dve združenji, ki zastopata uporabnike in uvoznike aluminijastih platišč na področju „OEM in AM“.
(162)
Uvoz sodelujočih uporabnikov po podatkih Eurostata pomeni 19 % skupnega uvoza iz LRK. Na podlagi podatkov Eurostata ni mogoče natančno opredeliti, ali gre za uvoz na področje OEM ali AM. Kot je navedeno v uvodni izjavi (133), je mogoče vseeno razlikovati med področjem OEM in področjem AM, pri čemer naj bi področje OEM pomenilo od 20 % do 30 % skupnega uvoza iz LRK. Na tej podlagi je smiselno predvidevati, da je bila raven sodelovanja na področju OEM zelo visoka.
(163)
Zdi se, da proizvajalci avtomobilov običajno sodelujejo s kitajskimi dobavitelji le v omejenem obsegu. Pri obravnavi posameznih sodelujočih proizvajalcev avtomobilov se je izkazalo, da uporabljajo različne poslovne modele. Nekateri sploh ne uvažajo iz Kitajske, nekateri z uvozom pokrijejo manj kot 5 %, drugi pa do 30 % svojih potreb.
(164)
Ukrepom nasprotujejo uporabniki, ki uvažajo, in tudi uporabniki, ki ne uvažajo. Ena od njihovih glavnih utemeljitev je, da je ohranitev različnih virov dobave in koristi od konkurence na trgu platišč v interesu proizvajalcev avtomobilov. S sprejetjem ukrepov bi postali preveč odvisni od omejenega števila evropskih proizvajalcev. Vendar se zdi, da ta ugotovitev sama po sebi ni odločilna zaradi znatnega uvoza iz drugih tretjih držav.
3.2 Stroški ukrepov
(165)
Aluminijasta platišča pomenijo okrog 1 % stroškov avtomobila. Če bi se aluminijasta platišča podražila za 20 %, bi se stroški povečali za 0,2 %. Skupni stroški celotne proizvodnje avtomobilov za proizvajalce avtomobilov, ki uvažajo največ 5 % svojih aluminijastih platišč iz Kitajske, bi se tako povečali za 5 % od 0,2 %, tj. 0,01 %. Skupni stroški bi se tudi za proizvajalce avtomobilov, ki uvažajo do 30 % svojih aluminijastih platišč iz Kitajske, povečali za 30 % od 0,2 %, tj. 0,06 %. Zato bi imeli ukrepi zelo omejen vpliv na stroške. Poleg tega očitno ni neobičajno, da se aluminijasta platišča, ki jih uvažajo proizvajalci avtomobilov po določeni ceni (na primer 50 EUR), prodajajo končnim strankam po tri- do štirikratni ceni (tj. 200 EUR).
3.3 Stroški zamenjave dobavitelja
(166)
Kot je navedeno zgoraj, se aluminijasta platišča za področje OEM običajno razvijejo dve leti pred uvedbo novega modela avtomobila. Vsaka sprememba dobavitelja zahteva določen čas (najmanj 6 mesecev), pri čemer bi lahko nastali dodatni stroški zaradi prilagoditve opreme. Kljub temu je preiskava pokazala, da ima običajno večina proizvajalcev avtomobilov več različnih virov dobave, tj. določena aluminijasta platišča izdelujeta dva proizvajalca (ali več proizvajalcev). Ta uporaba dvojnih virov je značilna tudi za modele iz LRK, da se zagotovi varnost oskrbe. Zato se zdi, da se tveganje zamenjave dobavitelja že upošteva pri odločitvi o uporabi virov iz LRK. Poleg tega so pogodbe, zbrane med preiskavo, pokazale, da lahko običajno proizvajalci avtomobilov kadar koli prekinejo pogodbo brez kazni.
3.4 Dodatne utemeljitve zainteresiranih strani
(167)
Nekatere strani so trdile, da bi uvedba dajatev za aluminijasta platišča iz LRK pomenila prednost za proizvajalce avtomobilov iz Južne Koreje, poleg dajatve nič za avtomobile v skladu s prihodnjim sporazumom o prosti trgovini. V skladu s to utemeljitvijo bi imeli proizvajalci avtomobilov iz Južne Koreje še naprej dostop do poceni kitajskih aluminijastih platišč, pri čemer bi lahko celo uveljavljali povračilo dajatve za avtomobile, izvožene v EU (povračilo dajatve, plačane za uvoz nekaterih avtomobilskih delov, se lahko uveljavlja po izvozu avtomobila). S sprejetjem protidampinškega ukrepa za kitajska aluminijasta platišča bi bili evropski proizvajalci avtomobilov v podrejenem konkurenčnem položaju v primerjavi z avtomobili iz Južne Koreje, ki se uvažajo v EU po dajatvi nič.
(168)
V zvezi s tem je treba navesti, da zdaj tržni delež avtomobilov iz Južne Koreje pomeni le 3 % avtomobilskega trga v EU. Čeprav je težko napovedati razvoj uvoza korejskih avtomobilov, v tej fazi ni mogoče ugotoviti, da bi imela uvedba protidampinških ukrepov za aluminijasta platišča iz Kitajske pomembno vlogo v zvezi s tem, če se upošteva zelo omejen neposredni vpliv ukrepov na stroške proizvajalcev avtomobilov v EU.
4. Interes potrošnikov
(169)
Izpostavljena ni bila nobena utemeljitev v zvezi z vplivom ukrepov na končne uporabnike. To dejstvo in majhen vpliv na stroške ter strategije določanja cen proizvajalcev avtomobilov, ugotovljene med preiskavo, dejansko pomenijo, da ukrepi verjetno ne bodo znatno vplivali na maloprodajne cene.
5. Interes dobaviteljev
(170)
Vprašalnik za dobavitelje je izpolnilo pet dobaviteljev surovin/opreme proizvajalcem aluminijastih platišč v Uniji. Ti dobavitelji dobavljajo aluminij/primarne ingote za livarne, barve/temeljne barve ali nizkotlačne stroje. Kar zadeva dobavitelje ingotov, prodaja industriji Unije pomeni le majhen del njihove dejavnosti (manj kot 6 % njihovega celotnega prihodka od prodaje), kar kaže na njihov sorazmerno majhen interes za uvedbo protidampinških ukrepov za aluminijasta platišča iz Kitajske. Kar zadeva druge dobavitelje (strojev, barve ali nizkotlačnih strojev), njihova prodaja industriji Unije pomeni 30 % do 50 % njihovega celotnega prihodka od prodaje. Glede na to, da so te družbe mala in srednje velika podjetja, je sposobnost preživetja industrije Unije bistvena za njihovo dejavnost.
6. Sklep o interesu Unije
(171)
Na podlagi navedenega se začasno sklene, da na podlagi dostopnih informacij v zvezi z interesom Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz aluminijastih platišč s poreklom iz LRK.
G. ZAČASNI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(172)
Ob upoštevanju sklepov o dampingu, nastali škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz iz LRK še naprej povzročal škodo industriji Unije.
(173)
Pri določitvi stopnje teh dajatev so se upoštevale ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(174)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (20), je za trg aluminijastih platišč značilen obstoj dveh sorazmerno različnih tržnih segmentov. Poleg tega je preiskava pokazala, da je bila prodaja proizvajalcev Unije omejena na področje OEM, ki predstavlja 85 % celotne prodaje industrije Unije.
(175)
Zaradi uvedbe začasnih ukrepov je bilo ugotovljeno, da je primerno oceniti stopnjo škode, pri kateri se upoštevajo te posebne okoliščine na trgu.
(176)
Kupci aluminijastih platišč (ki so proizvajalci avtomobilov) na področju OEM običajno oddajo svoja naročila v skladu z razpisnim postopkom. Zato se lahko enak model platišča, namenjen namestitvi na enak model avtomobila, v več primerih naroči pri različnih virih, pogosto hkrati pri kitajskem dobavitelju in dobavitelju iz EU. Začasno se je sklenilo, da je ta razpisni postopek zagotovil točen in zanesljiv prikaz povprečne cenovne konkurence med OP med kitajskimi dobavitelji in dobavitelji iz Unije pri prijavi na isti razpis.
(177)
Zato je bilo ugotovljeno, da je primerno izračunati stopnjo nelojalnega nižanja ciljnih cen na podlagi cen, opredeljenih z uporabo podatkov, ki so jih predložili proizvajalci EU in kitajski izvozniki ob prijavah na take razpise.
(178)
Pri izračunu zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je sklenilo, da bi morali ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije svoje stroške proizvodnje in ustvari razumen dobiček. Kar zadeva proizvodne stroške, so bile opravljene prilagoditve za dejansko izgubo, ki je prizadela industrijo Unije med OP (- 5,4 %). Poleg tega se je obravnavalo, da se mora razumen dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko taka industrija ustvarila v normalnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji, oceniti glede na dobičkonosnost iz leta 2006, ki je bila + 3,2 %. Letošnji obseg uvoza iz Kitajske je še vedno razmeroma majhen. Na tej podlagi se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Unije za podoben izdelek.
(179)
Na tej podlagi je stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen 20,6 %.
(180)
Ta rezultat je potrdil tudi dodatni izračun na podlagi primerjave nekaterih pogodb za izvedbo naročila, ki so jih predložili nekateri proizvajalci avtomobilov med preiskavo. Kadar so proizvajalci avtomobilov naročili enak model aluminijastih platišč pri kitajskem proizvajalcu in proizvajalcu Unije, je bila ugotovljena stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen ob upoštevanju opravljenih prilagoditev, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (93) in naslednjih uvodnih izjavah, enaka kot stopnja, ugotovljena v prejšnji uvodni izjavi.
(181)
Ugotovljeno je bilo, da je stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen nižja od stopenj dampinga, ugotovljenih v uvodnih izjavah (76) in naslednjih uvodnih izjavah, zato se mora uporabiti kot podlaga za določitev višine dajatve v skladu s pravilom nižje dajatve.
(182)
Glede na metodologijo za določitev stopnje odprave škode, uporabljeno v tem primeru, se zdi neizvedljivo določiti posamezne stopnje protidampinških dajatev v skladu z drugim stavkom člena 9(5) osnovne uredbe. To je zlasti posledica neobstoja zanesljivih podatkov za analizo na podlagi podatkov, značilnih za posamezno družbo. Zato se začasno sklene, da se uvede protidampinška dajatev na ravni države za celoten uvoz iz Kitajske na ravni 20,6-odstotne stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen.
2. Začasni ukrepi
(183)
Glede na navedeno velja, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvesti začasno protidampinško dajatev na uvoz iz LRK. Zato mora biti v tem primeru stopnja dajatve določena na ravni ugotovljene stopnje škode.
(184)
Predlagana protidampinška dajatev je zato 20,6 %.
H. RAZKRITJE
(185)
Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz aluminijastih platišč za motorna vozila pod tarifnimi številkami KN od 8701 do 8705, s priborom ali brez, z nameščenimi pnevmatikami ali brez, trenutno uvrščena pod oznake KN ex 8708 70 10 in ex 8708 70 50 (oznaki TARIC 8708701010 in 8708705010) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1 je 20,6 %.
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 10. maja 2010