PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 464/2011
ze dne 11. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1036/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož k těmto záležitostem nebyly žádné připomínky, 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(9)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy zeolitu A ve formě prášku jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(10)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců („Birac“) se vrátila ke svému tvrzení z prozatímní fáze šetření, že výrobce v Unii, který nebyl zařazen do vzorku (společnost Silkem d.o.o. nebo „Silkem“), by měl být v úplnosti začleněn do odpovědi na dotazník od výrobce v Unii zařazeného do vzorku (společnost MAL Magyar Aluminium nebo „MAL“), jelikož tyto dvě společnosti jsou ve spojení. Tvrdilo se, že pokud by bylo přijato toto vynechání, znamenalo by to diskriminaci mezi výrobci a vývozci v Unii, protože v případech, kdy mají vyvážející výrobci ve spojení sídlo v zemích, kterých se týká antidumpingové šetření, požaduje se od všech těchto výrobců, aby předložili odpovědi na dotazníky. Birac dále tvrdil, že MAL i Silkem by měly být označeny za nespolupracující.
(11)
S uvedenými tvrzeními nelze souhlasit. Z důvodů objasněných v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení společnosti MAL i Silkem plně spolupracovaly při šetření. Je třeba připomenout, že společnost Silkem v odpovědi na formulář pro výběr vzorku informace poskytla a že tato společnost byla brána v úvahu, pokud jde o ukazatele makroekonomických údajů. Nebyla však uvedena na seznamu společností zařazených do vzorku kvůli své malé velikosti. Společnost Silkem proto nemusela předkládat takzvaná mikrodata a tím spíše tyto údaje nebyly ověřovány. Navíc, jelikož prodej dotčeného výrobku společností Silkem ve srovnání se společností MAL je relativně malý, nic nenasvědčuje tomu, že by konsolidace údajů o společnosti Silkem do údajů o společnosti MAL měla nějaký význam.
(12)
Údajné rozlišování mezi vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii je zcela jasně nepodložené, jelikož situace je jiná. Na jedné straně je šetření existence dumpingu obvykle prováděno na úrovni příslušné společnosti, pro kterou musí útvary Komise vypočítat konkrétní dumpingové rozpětí. Dále se musí na skupinu vyvážejících výrobců pohlížet jako na celek, protože jinak hrozí nebezpečí, že by vývoz byl prováděn prostřednictvím té části skupiny, která má nejnižší úroveň cla. Na druhou stranu, cílem šetření o újmě je zjistit, zda výrobní odvětví Unie jako celek utrpělo podstatnou újmu. V tomto případě se předpokládalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v rámci tohoto šetření představují veškerou výrobu v Unii, pokud jde o určité ukazatele újmy (mikroekonomické ukazatele). Toto tvrzení se proto zamítá.
(13)
Birac rovněž tvrdil, že Bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL a která dodává tomuto konkrétnímu výrobci v Unii prvotní surovinu (tj. bauxit), by měla rovněž na šetření spolupracovat. V tomto ohledu se připomíná, že tato těžební společnost byla uvedena v odpovědi na dotazník, kterou předložila společnost MAL. Rovněž náklady, spojené se získáváním bauxitu a jeho přeměnou na trihydrát oxidu hlinitého, byly v plném rozsahu oznámeny jako součást nákladů na výrobu, které společnost MAL uvedla. Skupina MAL tudíž zcela splnila požadavky na podání informací stanovené útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Jelikož k těmto otázkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzuje 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DUMPING
5.1 Běžná hodnota
(15)
Je třeba připomenout, že pokud není znám reprezentativní objem domácího prodeje, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož neexistují jednotlivé typy dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, použil se vážený průměrný zisk. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(17)
Po poskytnutí prozatímních zjištění Birac předložil připomínky týkající se určení ziskového rozpětí použitého pro početní zjištění běžné hodnoty. Podle názoru skupiny Birac použitá metodologie porušuje čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože v tomto konkrétním případě je výsledek použití ziskového rozpětí nereprezentativního domácího prodeje při početním zjištění běžné hodnoty stejný, jako kdyby byly použity ceny nereprezentativního domácího prodeje. Tvrdí, že takový nekoherentní přístup nemohl být zamýšlen kombinovaným zněním čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Má rovněž za to, že použité ziskové rozpětí není rozumné a proporcionální, zejména ve srovnání s cílovým ziskem, použitým k výpočtu prodeje pod cenou.
(18)
Birac dále tvrdí, že domácí prodej, vzhledem k jeho charakteru, by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a proto by neměl být použit při stanovení běžné hodnoty.
(19)
Pokud jde o první tvrzení, připomíná se, že použitá metoda je v souladu s ustanoveními základního nařízení a judikaturou vycházející z rozhodnutí WTO, podle nichž se při početním zjištění běžné hodnoty musí použít zisk z prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, i pokud by uvedený prodej nebyl reprezentativní. V tomto konkrétním případě je nutno připomenout, že jelikož byl veškerý domácí prodej ziskový, početní zjištění běžné hodnoty samozřejmě dospělo ke stejnému výsledku, jako kdyby byla běžná hodnota založena na cenách domácího prodeje. Nejdříve je třeba říci, že zisk a údaje o prodejních, správních a režijních nákladech byly založeny na vlastním domácím prodeji společnosti, považovaném za uskutečněný v běžném obchodním styku. Dále je třeba připomenout, že „rozumnost“ nelze posuzovat vůči cílovému zisku, použitému k výpočtu prodeje pod cenou, jelikož uvedený zisk odráží situaci na trhu EU při neexistenci dumpingového dovozu, a nemůže proto být správným měřítkem pro určení zisku, který se má použít v kontextu početního zjištění běžné hodnoty. Tvrzení by proto mělo být zamítnuto.
(20)
Pokud jde o tvrzení, že domácí prodej by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, šetření stanovilo, že údaje a důkazy poskytnuté skupinou Birac představují spolehlivý základ pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení tedy nebylo shledáno opodstatněným a bylo zamítnuto.
(21)
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné další námitky týkající se určení běžné hodnoty, metodologie popsaná v 21. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.2 Vývozní cena
(22)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, 27. a 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.3 Srovnání
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.4 Dumpingové rozpětí
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění, 30. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ÚJMA
(25)
Od některých výrobců v Unii, dvou uživatelů v EU a jediného bosenského vyvážejícího výrobce byly obdrženy připomínky ke zjištěním týkajícím se újmy.
(26)
Protože už byly argumenty v úplnosti pojednány v prozatímním nařízení, nebudou již v tomto nařízení opakovány.
6.1 Obecné poznámky
(27)
Ze 45. a 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že pojem „výrobní odvětví Unie“ v tomto šetření týká zahrnuje všechny výrobce v Unii. Navíc jsou faktory újmy, na jejichž základě se dospělo ke zjištění o újmě, zpravidla založeny na údajích vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie. Pokud jsou použity údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, je tento fakt určen v oddílu 5.4 prozatímního nařízení tím, že se v něm odkazuje na „makrodata“. Pokud však nebyly k dispozici informace o výrobním odvětví Unie jako celku, byly použity údaje od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. K těmto otázkám nebyly vzneseny žádné připomínky, a prozatímní zjištění se proto definitivně potvrzují.
(28)
V 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však byl uveden chybný výrok. Správné znění tohoto bodu odůvodnění mělo být: „všichni výrobci v Unii představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie““.
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 35. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3 Dovoz z dotčené země
(31)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 39. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4 Situace výrobního odvětví Unie
6.4.1 Ukazatele újmy
(32)
V říjnu 2010 došlo k mimořádné události v jedné továrně jednoho výrobce v Unii, společnosti MAL. Čísla, která společnost předložila, však ukazují, že její dodávky dotčeného výrobku byly v lednu 2011 obnoveny. Z toho jasně vyplývalo, že uvedená mimořádná událost neměla závažný dopad na dodávku na trh EU.
(33)
Birac tvrdil, že výše zmíněná bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL, měla v období šetření zisky, a že by měla Komise upravit výrobní náklady a zisky společnosti MAL při výpočtech hospodářských ukazatelů, protože zisková situace společnosti MAL byla údajně redukována kvůli vysokým ziskům, kterých dosáhla s ní spojená těžební společnost v Bosně a Hercegovině.
(34)
S ohledem na výše uvedené tvrzení se podotýká, že nákup bauxitu od společnosti ve spojení probíhal za běžných tržních podmínek. Tato otázka se řešila během ověření na místě. Jelikož společnost MAL během období šetření kupovala bauxit od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení, přibližně za stejné průměrné ceny, byla Komise spokojena se zjištěním, že byl bauxit kupován za běžné tržní ceny. Z toho důvodu nejsou nutné žádné úpravy vývoje ziskovosti společnosti MAL, který byl použit při výpočtu ziskovosti uvedeném v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(35)
Birac rovněž tvrdil, že jelikož si společnost pořizovala některé suroviny přímo ze své výroby hliníku, měla zásadní konkurenční výhodu oproti většině výrobců v Unii a tato skutečnost by měla být zohledněna v rozpětí újmy. Tento argument nelze přijmout. Pokud má společnost konkurenční výhodu, mělo by to obvykle mít účinek na celkový výpočet jejího dumpingu vzhledem k nižším nákladům, a proto i nižší běžné hodnotě. Tento druh konkurenční výhody nemá koncepčně nic společného s rozpětím újmy. Rozpětí újmy zkoumá, zda by nižší clo než je dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(36)
Uživatelé v Unii tvrdili, že prozatímní posouzení Komise ignorovalo kladný vývoj určitých faktorů újmy (ziskovost, peněžní toky a návratnost investic) a že by měly být analyzovány všechny faktory. Uvedený kladný vývoj však je v posouzení újmy kompletně analyzován. Tento vývoj byl zohledněn, nebyl však v tomto případě považován za rozhodující z důvodů, které jsou uvedeny v 52. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 44. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5 Závěr ohledně újmy
(38)
V souladu s výše uvedenými skutečnostmi, a protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné další připomínky, závěry uvedené v 65. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(39)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že analýza příčin je nesprávná, jelikož Komise uvedla, že v období šetření (2009) bylo pozorováno dočasné zlepšení některých faktorů újmy. Tento uživatel nesouhlasil s hodnocením provedeným Komisí, že vyšší ziskovost dosažená v období šetření ve srovnání s rokem 2008 byla výsledkem krátkodobého dočasného vývoje, který se v roce 2010 nebude opakovat.
(40)
Pokud jde o výše uvedené podání, podotýká se, že argumenty uvedené strany jsou jednoduše výroky, které nejsou podložené žádnými novými důkazy. Stanovisko Komise je naopak podpořeno informacemi předloženými výrobci v Unii během šetření, a to jak během prozatímní, tak i během konečné fáze. Informace předložené v době předcházející inspekcím na místě tam byly později potvrzeny. Zhoršení ziskového rozpětí po období šetření předpokládané Komisí je rovněž potvrzeno údaji za celý rok 2010, které poskytli dva výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
Birac napadl prozatímní zjištění týkající se dopadu dovozu ze třetích zemí. V analýze Komise v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však uvádí, že Birac byl jediným hlavním vývozcem na trh EU. Žádný dovoz z jiných zdrojů prakticky neexistoval. Birac v tomto ohledu nepředložil žádné nové důkazy, a jeho tvrzení se proto zamítá.
(42)
Jeden spolupracující uživatel napadl analýzu uvedenou v prozatímním nařízení, která se týkala poklesu spotřeby, a citoval antidumpingové šetření týkající se barevných televizních obrazovek jakožto precedens, pokud jde o pokles poptávky (3). Tvrdil, že v uvedeném šetření vedl pokles poptávky k uzavření řízení. Mezi případem týkajícím se barevných televizních obrazovek a stávajícím šetřením však není žádná paralela. Pokud jde o případ barevných televizních obrazovek, spotřeba dramaticky poklesla, protože byl dotčený výrobek nahrazen jinými výrobky. Ve stávajícím šetření je naopak pokles spotřeby velmi mírný (7 %, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vývoj spotřeby byl dále důkladně probrán v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a dotyčný spolupracující uživatel nebyl schopen poskytnout žádné důkazy, kterými by zjištění Komise vyvrátil. Tato tvrzení se proto zamítají.
(43)
Ve světle shora uvedených skutečností se zjištění uvedená v 70. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dumpingovým dovozem, potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(44)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že Komise ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení poskytla zavádějící informace týkající se významu nákladů na zeolit pro celkové náklady. Tento uživatel tvrdil zejména, že náklady na zeolit tvoří více než 5 % celkových nákladů, které jsou citovány v uvedeném bodě odůvodnění. V tomto ohledu se podotýká, že tato strana nepředložila žádné nové údaje na podporu svého tvrzení, zatímco zjištění Komise byla založena na ověřených informacích od spolupracujících uživatelů. Podotýká se, že pojem „celkové náklady“ použitý ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje veškeré náklady na výrobu plus prodejní, správní a režijní náklady. Zmíněných „5 % méně“ navíc představuje průměr, do kterého jsou společně zahrnuty prací prostředky i změkčovače vody. Nakonec je třeba rovněž vyjasnit, že náklady na zeolit ve změkčovačích vody jsou vyšší než v pracích prostředcích, jeho zdaleka nejdůležitější použití se však týká pracích prostředků. Pokud jde o tohoto určitého spolupracujícího uživatele, představovaly změkčovače vody skutečně pouze malou část obratu jeho navazujících výrobků používajících zeolit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jeden spolupracující uživatel napadl zjištění 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že Čína představuje potenciální alternativní zdroj dodávek. S ohledem na uvedené komentáře Komise uznává, že ačkoliv někteří čínští obchodníci vstoupili během období šetření na trh EU, není pravděpodobné, že by se Čína v blízké budoucnosti stala hlavním dodavatelem (viz výše 41. bod odůvodnění). Vzhledem k využití kapacit dotčeného výrobku v Unii Komise i nadále zastává svůj názor, že pokud jde o dotčený výrobek, žádné problémy s dodávkami neexistují. Toto tvrzení se proto zamítá.
(46)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že pokud by byla v důsledku tohoto šetření uložena cla, zvýšily by se náklady na zeolit do té míry, že by se rovněž zvýšila jeho cena ve výrobcích, jako jsou prací prášky a změkčovače vody, což by zvýšilo spotřebitelské ceny. Tento argument vychází z předpokladu, že uživatelé v důsledku antidumpingového cla přenesou zvýšení cen zeolitu dále. Zaprvé je Komise toho názoru, že výrobci v Unii budou mít díky uložení opatření prospěch z větších úspor z rozsahu a ne z toho, že zvýší ceny (viz 108. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nakonec je třeba říci, jak již bylo výše uvedeno, že jen malá část nákladů v rámci celkových nákladů na výrobu navazujících výrobků souvisí se zeolitem, takže jakýkoli důsledek cla, jakkoli nepravděpodobný, by nezpochybnil prozatímní závěr, že proti uložení opatření neexistují žádné nadřazené důvody v zájmu Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(47)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že by mohl při výrobě svých pracích prášků přejít na recept nevyužívající zeolit, což by negativně ovlivnilo výrobce zeolitu v Unii. Výrobci v Unii jsou si vědomi na základě informací ze spisu „k nahlédnutí zúčastněným stranám“, že toto riziko pro jejich podnikání existuje. Neexistují však žádné konkrétní důkazy, na jejichž základě by bylo možné zhodnotit údajný dopad tohoto hypotetického přechodu na jiný recept na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(48)
Výše zmíněné body byly zohledněny v konečné fázi šetření, jeho hlavní závěry však nezměnily. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 93. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. Je tudíž učiněn závěr, že nebyly vzneseny žádné argumenty naznačující, že není v zájmu Unie uložit opatření na základě tohoto šetření.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 114. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
9.2 Konečná opatření
(50)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Byla vypočtena ve výši 28,1 %.
(51)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(52)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením.
11. PODOBA OPATŘENÍ
(53)
Během šetření nabídl bosenský vyvážející výrobce, společnost Alumina d.o.o. Zvornik, spolu s jeho společností ve spojení v Unii, Kauno Tiekimas AB se sídlem v Kaunasu (Litvě), cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Podotýká se, že v nedávné době se Fabrica glinice „Birac“ stala holdingovou společností a Alumina d.o.o., se sídlem ve Zvorniku, zůstala jediným vyvážejícím výrobcem této skupiny.
(54)
Komise nabídku zvážila. Dotčený výrobek je komoditním výrobkem, který se vyskytuje pouze v jednom druhu a v jedné specifikaci, což vylučuje možné riziko cenové kompenzace různými druhy výrobků. Šetření prokázalo, že veškerý vývoz do Unie byl fakturován prostřednictvím společnosti ve spojení v Unii (tj. společnosti Kauno Tiekimas AB v Kaunasu, Litvě). Tato společnost ve spojení prodává rovněž další výrobky vyráběné skupinou Birac. Trh se zeolitem A ve formě prášku je však jasně určen a odběratelé nakupující zeolit A ve formě prášku by přirozeně nekupovali jiné výrobky vyráběné skupinou Birac. Proto byl učiněn závěr, že riziko křížové kompenzace (kupř. prodáváním jiných výrobků stejným zákazníkům) bylo velmi nízké.
(55)
Rozhodnutím 2011/279/EU (4) Komise přijala nabídku cenového závazku od společnosti Alumina d.o.o. Zvornik a její společnosti ve spojení Kauno Tiekimas. Rada uznává, že nabídka cenového závazku odstraňuje účinky dumpingu působícího újmu a v dostatečné míře omezuje riziko obcházení.
(56)
K tomu, aby mohla Komise a celní orgány nadále účinně sledovat, zda společnost Alumina d.o.o. Zvornik a její společnost ve spojení dodržují závazek, jakmile je příslušnému celnímu orgánu předložen požadavek na propuštění zboží do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující přinejmenším prvky uvedené v příloze a prohlášení, stanovené v této příloze, ii) tím, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno buď přímo společností Alumina d.o.o. Zvornik prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo přímo fakturováno společností Kauno Tiekimas prvnímu odběrateli v Unii, který není ve spojení, a iii) tím, že zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(57)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká k okamžiku přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(58)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 56. a 57. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(59)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.
(60)
Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazek nabídnutý společností Alumina d.o.o. Zvornik a společností Kauno Tiekimas za přijatelný. Dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.
(61)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4 A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 28,1 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2011/279/EU, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 za podmínky, že:
a)
zboží je vyráběno, dodáváno a buď fakturováno přímo společností Alumina d.o.o., se sídlem Zvornik, Bosna a Hercegovina, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo je fakturováno přímo společností Kauno Tiekimas AB, se sídlem Kaunas, Litva, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení; a
c)
zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. K okamžiku přijetí prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1036/2010 uloženého na dovoz zeolitu A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. května 2011.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 464/2011
z dne 11. maja 2011
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 9 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),
ob upoštevanju naslednjega:
1. ZAČASNI UKREPI
(1)
Z Uredbo (EU) št. 1036/2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) je Komisija uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz Bosne in Hercegovine (v nadaljnjem besedilu: BiH).
(2)
Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki so jo 4. januarja 2010 vložile družbe Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. in Zeolite Mira Srl Unipersonale (v nadaljnjem besedilu: pritožniki), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje zeolita A v prahu v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičen začetek postopka.
2. NADALJNJI POSTOPEK
(3)
Po razkritju bistvenih dejstev in vidikov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.
(4)
Komisija je še naprej iskala in preverjala vse informacije, za katere je menila, da so nujne za dokončne ugotovitve.
(5)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2005 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
(6)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in vidikih, na podlagi katerih je Komisija nameravala priporočiti uvedbo dokončne protidampinške dajatve na uvoz zeolita A v prahu s poreklom iz BiH in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določen je bil tudi rok, v katerem so lahko predložile svoja stališča.
(7)
Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so se proučile in po potrebi ustrezno upoštevale.
3. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(8)
Ker ni bilo nobenih pripomb v zvezi s temi vprašanji, se uvodne izjave 12 do 15 začasne uredbe potrdijo.
(9)
Glede na navedeno se dokončno sklene, da so vse vrste zeolita A v prahu, kot so opredeljene zgoraj, podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
4. VZORČENJE
(10)
Skupina bosanskih proizvajalcev izvoznikov (v nadaljnjem besedilu: Birac) je ponovila svojo trditev, ki jo je izrazila v začetni fazi preiskave, in sicer da bi moral biti nevzorčeni proizvajalec Unije (v nadaljnjem besedilu: „Silkem d.o.o.“ ali „Silkem“) v celoti vključen v odgovor na vprašalnik vzorčenega proizvajalca Unije (MAL Magyar Aluminium ali v nadaljnjem besedilu: MAL), ker sta družbi povezani. Trdila je, da bi sprejetje te opustitve pomenilo diskriminacijo med proizvajalci Unije in izvozniki, kot v primerih, kadar so povezani proizvajalci izvozniki s sedežem v državah, ki so predmet protidampinških preiskav, vsi dolžni predložiti odgovore na vprašalnike. Poleg tega je Birac trdil, da bi bilo treba MAL in Silkem razglasiti kot nesodelujoči družbi.
(11)
Teh trditev ni mogoče sprejeti. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 19 začasne uredbe, sta MAL in Silkem v celoti sodelovala v preiskavi. Spomniti je treba, da je Silkem zagotovil informacije v odgovoru na obrazec za vzorčenje ter da je bil Silkem upoštevan pri kazalnikih za makropodatke. Vendar družba ni bila vključena na seznam vzorčenih družb zaradi svoje majhnosti. Zato družbi Silkem ni bilo treba predložiti tako imenovanih mikropodatkov, ki seveda posledično tudi niso bili preverjeni. Ker je poleg tega njihova prodaja zadevnega izdelka razmeroma majhna v primerjavi s prodajo MAL, nič ne kaže na to, da bi vključitev podatkov Silkem v podatke MAL kaj spremenila.
(12)
Nadalje je obtožba diskriminacije med proizvajalci izvozniki in proizvajalci Unije očitno neutemeljena, ker so okoliščine različne. Po eni strani se preiskava o obstoju dampinga običajno opravi na ravni družb, za kar morajo službe Komisije izračunati stopnjo dampinga za posamezno družbo. Skupino proizvajalcev izvoznikov je treba obravnavati v celoti, ker sicer obstaja tveganje, da bi se izvoz usmeril skozi tisti del skupine, ki ima najnižjo stopnjo dajatve. Po drugi strani pa je namen preiskave škode proučiti, ali je celotna industrija Unije utrpela znatno škodo. V tem primeru so se vzorčeni proizvajalci Unije v tej preiskavi šteli za predstavnike celotne proizvodnje Unije glede nekaterih kazalnikov škode (mikrokazalniki). Ta trditev se zato zavrne.
(13)
Birac je tudi trdil, da bi moralo tudi bosansko rudarsko podjetje, povezano z MAL, ki temu konkretnemu proizvajalcu Unije dobavlja surovine (tj. boksit), sodelovati v preiskavi. V zvezi s tem je treba opomniti, da je bilo rudarsko podjetje navedeno v izpolnjenem vprašalniku MAL. Prav tako je MAL v svojih stroških proizvodnje izčrpno poročal o stroških, povezanih s pridobivanjem boksita in njegovo pretvorbo v aluminijev trihidrat. Zato je skupina MAL v celoti upoštevala zahteve za poročanje, ki so jih določile službe Komisije. Ta trditev se zato zavrne.
(14)
Ker v zvezi s temi vprašanji ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 16 do 20 začasne uredbe dokončno potrdijo.
5. DAMPING
5.1 Normalna vrednost
(15)
Opozoriti je treba, da je bila zaradi odsotnosti reprezentativne domače prodaje normalna vrednost izračunana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(16)
Za oblikovanje normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so se nastali prodajni, splošni in administrativni (PSA) stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo na notranjem trgu podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvaril vsak izmed sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, prišteli k njihovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Ker ni ločenih vrst zadevnega izdelka ali podobnega izdelka, se je uporabil tehtani povprečni dobiček. Kjer je bilo potrebno, so bili proizvodni stroški ter prodajni, splošni in administrativni stroški prilagojeni, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri oblikovanju normalnih vrednosti.
(17)
V zvezi z začasnim razkritjem je Birac predložil pripombe glede določitve stopnje dobička, uporabljene za izračun normalne vrednosti. Po mnenju Birac, uporabljena metodologija krši člen 2(3) osnovne uredbe, ker je v tem konkretnem primeru rezultat uporabe stopnje dobička nereprezentativne domače prodaje za izračun normalne vrednosti popolnoma enak, kot če bi uporabili cene nereprezentativne domače prodaje. Trdil je, da tak neskladen pristop gotovo ni bil namen istočasne obravnave člena 2(3) in 2(6) osnovne uredbe. Prav tako je menil, da je uporabljena stopnja dobička nerazumna in nesorazmerna, zlasti v primerjavi s ciljnim dobičkom, ki je bil uporabljen za izračun nelojalnega nižanja cen.
(18)
Poleg tega je Birac trdil, da se domača prodaja zaradi svoje narave ne sme šteti kot prodaja v običajnem poteku trgovanja in se zato ne sme uporabiti za določitev normalne vrednosti.
(19)
V zvezi s prvo trditvijo je treba opozoriti, da je uporabljena metoda v skladu z določbami osnovne uredbe in sodno prakso, ki izhaja iz odločb STO, v skladu s katerimi se mora pri določanju normalne vrednosti uporabiti dobiček domače prodaje v običajnem poteku trgovanja, čeprav ta prodaja ni bila reprezentativna. Opozoriti je treba, da je bila v tem konkretnem primeru vsa domača prodaja dobičkonosna, zato je določitev normalne vrednosti res dala enak rezultat, kot če bi normalna vrednost temeljila na domačih prodajnih cenah. Najprej je treba opomniti, da so podatki o dobičku ter prodajnih, splošnih in administrativnih stroških temeljili na domači prodaji družbe, za katero se šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovanja. Nadalje je treba opozoriti, da „razumnosti“ ni mogoče meriti glede na ciljni dobiček, ki je bil uporabljen za izračun nelojalnega nižanja cen, ker navedeni dobiček kaže na razmere na trgu EU brez dampinškega uvoza in zato ne more šteti kot ustrezno merilo za določanje dobička, ki naj se uporabi pri konstruiranju normalne vrednosti. Trditev bi se zato morala zavrniti.
(20)
V zvezi s trditvijo, da se domača prodaja ne sme obravnavati, kot da je nastala v običajnem poteku trgovanja, je preiskava ugotovila, da so podatki in dokazi, ki jih je zagotovil Birac, zanesljiva osnova za določanje normalne vrednosti. Ta trditev se zato ni štela za utemeljeno in je bila zato zavrnjena.
(21)
Ob odsotnosti drugih pripomb glede določitve normalne vrednosti se potrdi metodologija, opisana v uvodnih izjavah 21 do 26 začasne uredbe.
5.2 Izvozna cena
(22)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z izvozno ceno, se uvodni izjavi 27 in 28 začasne uredbe potrdita.
5.3 Primerjava
(23)
Ker ni bilo pripomb glede primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se uvodna izjava 29 začasne uredbe potrdi.
5.4 Stopnja dampinga
(24)
Ker ni bilo drugih pripomb glede določitve stopnje dampinga, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodne izjave 30 do 32 začasne uredbe potrdijo.
6. ŠKODA
(25)
Pripombe k ugotovitvam glede škode so bile prejete od nekaterih proizvajalcev Unije, dveh uporabnikov v EU in enega bosanskega proizvajalca izvoznika.
(26)
Če so bili argumenti že obravnavani v začasni uredbi, se ne ponovijo v tej uredbi.
6.1 Splošne ugotovitve
(27)
Uvodni izjavi 45 in 68 začasne uredbe jasno določata, da industrija Unije v tej preiskavi zajema vse proizvajalce Unije. Poleg tega dejavniki škode, na podlagi katerih je bila ugotovljena škoda, praviloma temeljijo na podatkih, povezanih z industrijo Unije. Kadar so bili uporabljeni podatki, povezani z industrijo Unije, jih oddelek 5.4 začasne uredbe opredeli z nanašanjem na „makropodatke“. Kadar pa informacije niso bile na voljo za celotno industrijo Unije, so bili uporabljeni podatki reprezentativnega vzorca proizvajalcev Unije. K tem vprašanjem ni nihče poslal pripomb in tako so začasne ugotovitve dokončno potrjene.
(28)
Vendar je bila trditev v uvodni izjavi 34 začasne uredbe napačna. Ta uvodna izjava bi se morala glasiti: „Vsi proizvajalci Unije predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani industrija Unije.“
(29)
Ker ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 52 do 56 začasne uredbe potrdijo.
6.2 Potrošnja Unije
(30)
Ker ni bilo pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 35 do 38 začasne uredbe potrdijo.
6.3 Uvoz iz zadevne države
(31)
Ker ni bilo pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 39 do 43 začasne uredbe potrdijo.
6.4 Položaj industrije Unije
6.4.1 Kazalniki škode
(32)
Oktobra 2010 se je na območju MAL, enega od proizvajalcev Unije, zgodila industrijska nesreča. Vendar številke, ki jih je družba predložila, kažejo, da se je dobava zadevnega izdelka popravila do januarja 2011. Zato je bilo jasno, da ta nesreča ni povzročila resnih težav z dobavo na trgu EU.
(33)
Birac je trdil, da bi Komisija glede na to, da je imela navedena bosanska rudarska družba, povezana z MAL, dobiček v OP, morala prilagoditi proizvodne stroške in dobiček MAL pri izračunu ekonomskih kazalnikov, ker se je stanje glede dobička MAL domnevno poslabšalo zaradi visokega dobička, ki ga je imela z njim povezana rudarska družba v BiH.
(34)
V zvezi z navedeno trditvijo je treba opozoriti, da je bil nakup boksita od zadevne družbe opravljen po načelu tržnih cen med neodvisnimi strankami. To vprašanje je bilo zajeto med preverjanjem na kraju samem. Ker je MAL kupil boksit od povezanih in nepovezanih družb med OP po približno enakih povprečnih cenah, se je Komisija prepričala, da so bili nakupi opravljeni po načelu tržnih cen med neodvisnimi strankami in zato ni potrebna nobena prilagoditev gibanja dobičkonosnosti MAL, ki je bil uporabljen pri izračunu gibanja, prikazanega v uvodni izjavi 52 začasne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena.
(35)
Birac je trdil tudi, da je imel znatno konkurenčno prednost pred večino proizvajalcev Unije, ker je dobil nekatere surovine neposredno iz svoje proizvodnje aluminijevega oksida, zato bi se to moralo izraziti v stopnjah škode. Tega argumenta ni mogoče sprejeti. Če ima družba konkurenčno prednost, bi to običajno moralo vplivati na njen skupni izračun dampinga z vidika nižjih stroškov ter posledično tudi na nižjo normalno vrednost. Taka konkurenčna prednost nima konceptualno nobene zveze s stopnjo škode. Stopnja škode pojasnjuje, ali bi bila stopnja dajatve, ki je nižja od stopnje dampinga, zadostna za odpravo škode. Trditev je bila zato zavrnjena.
(36)
Uporabniki Unije so trdili, da je bil pozitiven razvoj nekaterih dejavnikov škode v začasni oceni Komisije zanemarjen (dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb) ter da bi morali biti analizirani vsi dejavniki. Vendar so ti pozitivni razvoji v celoti analizirani v oceni škode. Bili so upoštevani, vendar se v tem primeru niso obravnavali kot odločujoči zaradi razlogov iz uvodnih izjav 52 do 60 začasne uredbe. Trditev je bila zato zavrnjena.
(37)
Ker ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 44 do 64 začasne uredbe potrdijo.
6.5 Sklep o škodi
(38)
Skladno s tem in ker drugih pripomb v zvezi s tem ni bilo, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 65 do 69 začasne uredbe potrdijo.
7. VZROČNA ZVEZA
(39)
Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da je analiza vzročne zveze pomanjkljiva, ker je Komisija navedla, da so se nekateri dejavniki škode začasno izboljšali v OP (2009). Ta uporabnik se ni strinjal z oceno Komisije, da je večja dobičkonosnost v letu 2009 v primerjavi z letom 2008 posledica kratkoročnega začasnega razvoja, ki naj se ne bi ponovil leta 2010.
(40)
V zvezi z navedeno predložitvijo se opominja, da so argumenti strani samo izjave in niso okrepljene z nobenim novim dokazom. Nasprotno pa stališče Komisije podpirajo informacije, ki so jih predložili proizvajalci Unije med preiskavo v začasni in dokončni fazi. Informacije, ki so bile predložene pred preveritvenimi obiski, so bile preverjene tudi na kraju samem. Poslabšanje stopnje dobička po OP predvideno s strani Komisije potrjujejo tudi podatki za celotno leto 2010, ki sta jih predložila dva proizvajalca Unije. Ta trditev se zato zavrne.
(41)
Birac je izpodbijal začasno ugotovitev glede učinka uvoza iz tretjih držav. Vendar je Komisija v svoji analizi v začasni uredbi (uvodna izjava 77) navedla, da je bil Birac edini večji izvoznik na trg EU. Iz drugih virov praktično ni bilo uvoza. Birac v zvezi s tem ne zagotavlja nobenih novih dokazov in njegova trditev se zato zavrne.
(42)
Eden od sodelujočih uporabnikov je izpodbijal analizo iz začasne uredbe v zvezi s padcem potrošnje ter navedel, da je protidampinška preiskava katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike precedens glede zmanjševanja povpraševanja (3). Trdil je, da je v tej preiskavi zmanjševanje povpraševanja povzročilo zaključek postopka. Vendar ni povezave med primerom katodnih cevi za barvne televizijske sprejemnike in sedanjo preiskavo. Pri prvem je potrošnja strmo padla, ker je bil zadevni izdelek nadomeščen z drugimi izdelki. Nasprotno pa je padec potrošnje v sedanji preiskavi zelo skromen (7 %, kot je navedeno v uvodnih izjavah 37 in 38 začasne uredbe). V zvezi s tem se opozarja tudi, da se je razvoj potrošnje nadalje obravnaval v uvodnih izjavah 78 do 80 začasne uredbe, vendar zadevni sodelujoči uporabnik ni mogel zagotoviti nobenega dokaza, ki bi izpodbil ugotovitve Komisije. Te trditve se zato zavrnejo.
(43)
Glede na navedeno se ugotovitve iz uvodnih izjav 70 do 92 začasne uredbe potrdijo, tj. da je znatno škodo industriji Unije povzročil dampinški uvoz.
8. INTERES UNIJE
(44)
Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da je Komisija v uvodni izjavi 104 začasne uredbe zagotovila zavajajoče informacije o pomenu stroškov zeolita glede na celotne stroške. Zlasti je trdil, da stroški zeolita predstavljajo več kot 5 % celotnih stroškov, kakor navaja ta uvodna izjava. V zvezi s tem se opozarja, da ta stran ni zagotovila nobenih novih podatkov, ki bi podprli njeno trditev, pri čemer so ugotovitve Komisije temeljile na preverjenih informacijah sodelujočih uporabnikov. Opozarja se, da pojem „celotni stroški“, ki je bil uporabljen v uvodni izjavi 104 začasne uredbe vključuje vse proizvodne stroške ter PSA stroške. Poleg tega je navedba „manj kot 5 %“ povprečje, ki zajema hkrati detergente za perilo in mehčalce za vodo. Nazadnje je treba pojasniti, da so stroški zeolita v mehčalcih za vodo višji kot v detergentih za perilo, vendar je uporaba zdaleč pomembnejša pri detergentih za perilo. Pri tem konkretnem sodelujočem uporabniku so mehčalci za vodo dejansko pomenili manjši del prometa z izdelki s konca proizvodne verige, v katerih je bil uporabljen zeolit. Ta trditev se zato zavrne.
(45)
Eden od sodelujočih uporabnikov je izpodbijal ugotovitev v uvodni izjavi 102 začasne uredbe, da je Kitajska možen alternativni vir dobave. Komisija ob upoštevanju pripomb soglaša, da je malo verjetno, da bo Kitajska v bližnji prihodnosti postala glavni dobavitelj, čeprav je nekaj kitajskega blaga vstopilo na trg EU med OP (glej uvodno izjavo 41). Vendar Komisija glede na stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti v Uniji za zadevni izdelek vztraja pri svojem stališču, da v zvezi zadevnim izdelkom ni težav z dobavo. Ta trditev se zato zavrne.
(46)
Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da se bodo stroški zeolita v primeru uvedbe dajatev na podlagi te preiskave tako povečali, da se bodo zvišale tudi cene njegovih detergentov za perilo in mehčalcev za vodo, s tem pa se bodo zvišale cene za potrošnike. Ta trditev temelji na predpostavki, da bodo uporabniki prenesli povišanje cen zeolita zaradi protidampinške dajatve. Komisija pravzaprav meni, da bodo proizvajalci Unije imeli koristi od ukrepov zaradi povečane ekonomije obsega in ne zaradi zvišanja cen (glej uvodni izjavi 108 in 111 začasne uredbe). Nazadnje pa je, kot že navedeno, delež stroškov, povezanih z zeolitom, glede na celotne stroške proizvodnje izdelkov s konca proizvodne verige tako majhen, da nobena posledica dajatve, čeprav ni verjetna, ne bi nasprotovala začasni ugotovitvi, da ni prednostnih razlogov z vidika interesov Unije proti uvedbi ukrepov. Ta trditev se zato zavrne.
(47)
Eden od sodelujočih uporabnikov je trdil, da bo morda prešel na formule brez zeolita v svojih detergentih za perilo, kar bi negativno vplivalo na proizvajalce zeolita v Uniji. Proizvajalci Unije se zavedajo obstoja tega tveganja za svoje poslovanje iz informacij iz dokumenta odprtega za pregled zainteresiranih strani. Vendar ni nobenega konkretnega dokaza, na podlagi katerega bi ocenili predvideni učinek tega hipotetičnega prehoda na industrijo Unije. Ta trditev se zato zavrne.
(48)
Navedene točke so se upoštevale v zaključni fazi preiskave, vendar niso spremenile njenih glavnih sklepov. Ker ni bilo drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 93 do 112 začasne uredbe potrdijo. Zato se zaključi, da niso bili predloženi nobeni argumenti, ki bi nakazovali, da uvedba ukrepov na podlagi te preiskave ni v interesu Unije.
9. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
9.1 Stopnja odprave škode
(49)
Ker ni bilo pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 114 do 116 začasne uredbe potrdijo.
9.2 Dokončni ukrepi
(50)
Na podlagi sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeni stopnji dampinga. Ta je bila izračunana v višini 28,1 %.
(51)
Glede na navedeno je stopnja dokončne protidampinške dajatve za BiH 28,1 %.
10. DOKONČNO POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV
(52)
Glede na višino ugotovljene stopnje dampinga in glede na raven škode, povzročene industriji Unije, se zdi nujno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, dokončno poberejo v obsegu višine dajatev, dokončno uvedenih s to uredbo.
11. OBLIKA UKREPOV
(53)
Med preiskavo je bosanski proizvajalec izvoznik Alumina d.o.o., Zvornik, skupaj s povezano družbo v Uniji, Kauno Tiekimas AB s sedežem v Kaunasu, Litva, ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da je podjetje Fabrica glinice „Birac“ nedavno postalo holdinška družba in da je podjetje Alumina d.o.o. s sedežem v Zvorniku ostalo edini proizvajalec izvoznik skupine.
(54)
Komisija je proučila ponudbo. Zadevni izdelek je osnovni izdelek, ki obstaja le v eni vrsti in specifikaciji izdelka, zato je izključeno možno tveganje cenovnega nadomestila z različnimi vrstami izdelkov. Preiskava je pokazala, da je bil ves izvoz v Unijo zaračunan prek povezane družbe v Uniji (tj. Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva). Ta povezana družba prodaja tudi druge izdelke, ki jih proizvaja skupina Birac. Vendar je trg zeolita A v prahu že izoblikovan in kupci zeolita A v prahu že po naravi ne bi kupovali drugih izdelkov skupine Birac Group. Zato je bilo ugotovljeno, da je bila nevarnost navzkrižne kompenzacije z morebitno prodajo drugih izdelkov istim strankam zelo majhna.
(55)
Komisija je s sklepom 2011/279/EU (4) sprejela zavezo, ki sta jo ponudili družba Alumina d.o.o. Zvornik in povezana družba Kauno Tiekimas. Svet priznava, da cenovno zavezujoča ponudba odpravlja škodljiv učinek dampinga in v zadostnem obsegu omejuje tveganje izogibanja.
(56)
Da se Komisiji in carinskim organom nadalje omogoči učinkovito spremljanje skladnosti družbe Alumina d.o.o. Zvornik in povezane družbe z zavezo, če se zadevnemu carinskemu organu predloži zahteva za sprostitev v prosti promet, mora biti oprostitev plačevanja protidampinške dajatve pogojena (i) s predložitvijo računa v okviru zaveze, tj. trgovinskega računa, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, navedene v Prilogi; (ii) z dejstvom, da družba Alumina d.o.o. Zvornik uvoženo blago proizvede, odpremi in zanj izda račun neposredno prvi neodvisni stranki v Uniji ali ga prvi nepovezani stranki v Uniji zanj neposredno izda račun družba Kauno Tiekimas, ter (iii) dejstvom, da blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, v celoti ustreza opisu na računu v okviru zaveze. Kadar navedeni pogoji niso izpolnjeni, se ob sprejetju izjave o sprostitvi v prosti promet uvede ustrezna protidampinška dajatev.
(57)
Kadar Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe po kršitvi umakne svoje sprejetje zaveze s sklicevanjem na določene transakcije ter razglasi zadevne račune v okviru zaveze za neveljavne, nastane ob sprejetju izjave o sprostitvi v prosti promet carinski dolg.
(58)
Uvozniki se morajo zavedati, da lahko v času sprejetja izjave o sprostitvi v prosti promet carinski dolg nastane kot del običajnega poslovnega tveganja, kot je opisano v uvodnih izjavah 56 in 57, čeprav je Komisija sprejela zavezo, ki jo je ponudil proizvajalec, od katerega so neposredno ali posredno kupovali.
(59)
V skladu s členom 14(7) osnovne uredbe morajo carinski organi Komisijo obvestiti takoj, ko odkrijejo znake kršitve zaveze.
(60)
Iz zgoraj omenjenih razlogov šteje Komisija zavezo, ki sta jo ponudila Alumina d.o.o. Zvornik in Kauno Tiekimas, za sprejemljivo. Zadevni družbi sta bili obveščeni o bistvenih dejstvih, razmislekih in obveznostih, na katerih je temeljilo sprejetje.
(61)
V primeru kršitve ali umika zaveze ali če Komisija umakne sprejetje zaveze, začne protidampinška dajatev, ki jo je določil Svet v skladu s členom 9(4), samodejno veljati s členom 8(9) osnovne uredbe -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev za uvoz zeolita A v prahu, znanega tudi kot zeolit NaA ali zeolit 4A v prahu, trenutno uvrščenega pod oznako KN ex 2842 10 00 (oznaka TARIC 2842100030) in s poreklom iz Bosne in Hercegovine.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1 znaša 28,1 %.
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
1. Uvoženo blago, ki je deklarirano za sprostitev v prosti promet in so zanj izdale trgovinski račun družbe, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v Sklepu 2011/279/EU, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, če:
(a)
uvoženo blago proizvede, odpremi in zanj neposredno izda trgovinski račun prvi neodvisni stranki v Uniji bodisi Alumina d.o.o., Zvornik, Bosna in Hercegovina, ali prvi neodvisni stranki v Uniji izda trgovinski račun Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva;
(b)
mu je priložen račun na osnovi zaveze, tj. trgovinski račun, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo iz Priloge k tej uredbi, in
(c)
blago, ki je deklarirano in predloženo carinskim organom, natančno ustreza opisu na trgovinskem računu v okviru zaveze.
2. Carinski dolg nastane ob sprejetju deklaracije za sprostitev v prosti promet:
-
če se ugotovi, da pri sprostitvi blaga iz odstavka 1 eden ali več pogojev iz navedenega odstavka ni izpolnjen ali
-
če Komisija umakne sprejete zaveze na podlagi člena 8(9) osnovne uredbe v uredbi ali sklepu, ki velja za določene transakcije, ter razglasi zadevne trgovinske račune v okviru zaveze za neveljavne.
Člen 3
Dokončno se poberejo zneski zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo uvedeno v skladu z Uredbo (EU) št. 1036/2010 za uvoz zeolita A v prahu, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2842 10 00 (oznaka TARIC 2842100030), s poreklom iz Bosne in Hercegovine.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 11. maja 2011