PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 13/2012
ze dne 6. ledna 2012
o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(2)
V srpnu 2001 Komise rozhodnutím 2001/645/ES (3) přijala cenové závazky, které nabídlo pět indických výrobců. Přijetí závazků bylo následně odvoláno (4) v březnu 2006.
(3)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (5) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení (ES) č. 367/2006 (6) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (7) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o jednoho vývozce z Indie. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení dumpingové rozpětí 15,5 % pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku a sazbu antidumpingového cla 3,5 % pro dotčenou společnost. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (8) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který byl omezen na šetření dumpingu, pokud jde o jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(6)
Nařízení (ES) č. 1292/2007 rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly z těchto opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto ohledu provedena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 806/2010 (9).
(7)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (10) konečná antidumpingová cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečná vyrovnávací cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(8)
V květnu 2011 Rada prováděcím nařízením (EU) č. 469/2011 (11) změnila nařízení (ES) č. 1292/2007, a tím upravila sazby antidumpingové clo sazby vzhledem k pozbytí platnosti vyrovnávacího cla uloženého nařízením (ES) č. 367/2006 dne 9. března 2011 (12).
(9)
Žadatel o tento prozatímní přezkum - společnost Ester Industries Limited - v současnosti podléhá konečnému antidumpingovému clu ve výši 29,3 %.
2. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(10)
V červenci 2010 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost, omezená na zkoumání dumpingu, byla podána společností Ester Industries Limited, vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „Ester“ nebo „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
3. Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 29. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu vzhledem k žadateli.
(12)
V oznámení o zahájení přezkumu bylo uvedeno, že má částečný prozatímní přezkum také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
4. Šetření
(13)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(14)
Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(15)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Výrobkem, jehož se tento přezkum týká, je výrobek vymezený v nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládají platná opatření, v platném znění, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(19)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný žadatelem nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(22)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej žadatele na domácím trhu byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(23)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(24)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
b) Vývozní cena
(25)
V předchozím prozatímním přezkumu, který vedl k přijetí nařízení (ES) č. 366/2006, bylo zjištěno, že cenové závazky ovlivnily vývozní ceny v minulosti, v důsledku čehož nebyly tyto ceny spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu. V uvedeném prozatímním přezkumu, vzhledem k tomu, že společnost Ester dotčený výrobek prodávala na světovém trhu ve značném množství, bylo rozhodnuto stanovit vývozní cenu na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit všem třetím zemím.
(26)
Je třeba připomenout, že přijetí cenových závazků bylo odvoláno v březnu 2006, tj. více než tři roky před současným obdobím přezkumného šetření. Proto nebyly v současném období přezkumného šetření vývozní ceny společnosti Ester do Unie ovlivněny žádnými cenovými závazky. Lze tedy vyvodit závěr, že uvedené ceny mohou být považovány za spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu.
(27)
Jelikož byl vývoz žadatele do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit, za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
c) Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly v odůvodněných případech provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel platí.
(29)
Žadatel uvedl, že v porovnání s předchozím šetřením v rámci prozatímního přezkumu nabízí odběratelům širší škálu chemických povrchových úprav a že toto hledisko by mělo být vzato v úvahu při zařazování dotčeného výrobku podle různých typů výrobků. Společnost nicméně neprokázala, že různé typy chemických povrchových úprav ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že odběratelé platí trvale různé ceny na domácím trhu a na vývozním trhu EU, v závislosti na typu chemické povrchové úpravy. Proto by zařazení výrobku použité v předchozích šetřeních mělo být zachováno a uvedený požadavek musí být zamítnut.
(30)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných při vývozu v rámci režimu Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) po uskutečnění vývozu. V této souvislosti bylo shledáno, že v rámci tohoto režimu se částky připsané za vývoz dotyčného výrobku dají použít na kompenzaci cla splatného za dovoz jakéhokoli zboží nebo se dají volně prodat jiným společnostem. Navíc neexistují žádná omezení, že by se dovážené zboží mělo používat pouze k výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Společnost Ester neprokázala, že subvence v rámci režimu DEPB ovlivnila srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimu DEPB platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Tento požadavek bylo proto zamítnut.
(31)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných v rámci režimu Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCG) a v rámci režimu „Export Credit“. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že podobně jako u ostatních výše uvedených režimů neexistuje omezení, že dovážené zboží v rámci režimu EPCG by mělo být používáno pouze při výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Za druhé, žadatel nepředložil žádné důkazy o zřejmé souvislosti mezi tvorbou cen u vyváženého zboží a subvencemi obdrženými v rámci režimů EPCG a „Export Credit“. Žadatel dále neprokázal, že subvence v rámci těchto dvou režimů ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimů EPCG a „Export Credit“ platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Proto musí být uvedený požadavek zamítnut.
d) Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. V návaznosti na připomínky ke zveřejnění informací uvedené v 44. a 45. bodě odůvodnění dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 8,3 %.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(33)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(34)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že Ester skutečně přijal řadu opatření pro snížení nákladů a zlepšení účinnosti. Společnost se zejména zmodernizovala a vybudovala novou výrobní linku. Dále se v důsledku výrazného zvýšení výroby podstatně snížily režijní náklady. Společnost rovněž začala získávat suroviny efektivněji (z bližšího místa), a tím se jí podařilo značně snížit náklady za přepravu. Toto snížení nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Tato změna okolností může být proto považována za změnu trvalé povahy.
(35)
Pokud jde o vývozní cenu, šetření prokázalo určitou dlouhodobou stabilitu cenové politiky společnosti Ester od roku 2006 (rok, kdy byl cenový závazek zrušen) do roku 2010 (téměř konec období přezkumného šetření). Vzhledem k uvedené změně metodiky pro stanovení vývozní ceny společnosti Ester do Unie, která je popsána v 24. a 25. bodě odůvodnění, a výše uvedené stabilitě cen, je nově vypočtené dumpingové rozpětí pravděpodobně trvalé povahy.
(36)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(37)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že průměrné dumpingové rozpětí vzorku by mělo být přepočteno v případě, že současný prozatímní přezkum bude mít za následek nižší dumpingové rozpětí pro Ester (což byla jedna ze společností ve vzorku), než jaké bylo stanoveno dříve. Je třeba připomenout, že rozsah stávajícího částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení je výslovně omezen na přezkum dumpingového rozpětí žadatele, jednotlivého vývozce, konkrétně společnosti Ester. Proto bylo šetření omezeno na zvláštní okolnosti žadatele, s přihlédnutím ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům (14). Závěry stanovené na tomto základě nejsou relevantní pro ostatní společnosti ve vzorku nebo jakéhokoli jiného vyvážejícího výrobce v dotčené zemi.
(38)
Má se za to, že stanovení průměrného dumpingového rozpětí nového vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení za těchto okolností není ani právně možné, ani ekonomicky vhodné z následujících důvodů. Je třeba připomenout, že výpočet průměrného dumpingového rozpětí vzorku se použije pouze tehdy, jestliže se v souvislosti s daným šetřením má za to, že počet vývozců je tak velký, že jednotlivé šetření všech spolupracujících vývozců by pro instituce představovalo neúměrnou zátěž a ohrozilo by dokončení šetření v povinné lhůtě stanovené v základním nařízení. Dále se předpokládá, že výpočet váženého průměrného rozpětí na základě dumpingového rozpětí vývozců zařazených do vzorku je reprezentativní pro dumpingové rozpětí spolupracujících vývozců nezařazených do vzorku. Tak tomu může být pouze v případě, jestliže se takový výpočet provádí na základě dumpingových rozpětí, které se vztahují ke stejnému časovému období. V případě částečného prozatímního přezkumu omezeného původně na jednu společnost ve vzorku, jako je stávající šetření, však žádná z výše uvedených okolností nenastala. V důsledku toho byl učiněn závěr, že faktické okolnosti současného částečného prozatímního přezkumu jsou takové, že se ustanovení čl. 9 odst. 6 jednoznačně nepoužijí.
(39)
Je třeba připomenout, že prohlášením v oznámení o zahájení přezkumu, podle něhož „bude-li stanoveno, že by opatření v případě tohoto žadatele měla být zrušena nebo změněna, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od jiných společností v Indii“, se rozumí, že v důsledku přezkumu může být zbytkové clo zvýšeno, aby se zabránilo obcházení (15). Vzhledem k tomu, že se clo žadatele snižuje, není výše uvedené ustanovení oznámení o zahájení přezkumu relevantní.
(40)
S ohledem na důvody popsané v 37. až 39. bodě odůvodnění je nutno zamítnout tvrzení, že by průměrné dumpingové rozpětí vzorku mělo být přepočítáno.
(41)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout změnu celní sazby uplatňované na žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(42)
Žadatel zopakoval své požadavky ohledně zařazení výrobku uvedeného v 29. bodě odůvodnění, jakož i své požadavky ohledně úpravy vývozní ceny související s vrácením cla v důsledku subvencí v režimu DEPB, EPCG a „Export Credit“, jak je popsáno v 30. a 31. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty žádné nové informace, které by mohly změnit zjištění Komise, však tyto požadavky musely být zamítnuty.
(43)
Žadatel dále zpochybnil metodu výpočtu hodnoty CIF transakcí, které byly provedeny na základě FOB. Při stanovení jednotkové hodnoty CIF Komise vztáhla celkové náklady na přepravu placené společností na všechny vývozní transakce včetně transakcí FOB. Společnost uvedla, že by se celkové náklady na přepravu měly týkat pouze transakcí CIF. Toto tvrzení bylo přijato.
(44)
Žadatel dále uvedl, že ne všechny prodeje vzorku byly vyloučeny ze stanovení dumpingového rozpětí. Toto tvrzení bylo rovněž přijato.
(45)
V návaznosti na přezkumné šetření činí navržené revidované dumpingové rozpětí a sazba antidumpingového cla, které by byly použitelné pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného společností Ester Industries Limited, 8,3 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007 se položka týkající se společnosti Ester Industries Limited nahrazuje tímto:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indie
8,3
A026“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. ledna 2012.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 13/2012
z dne 6. januarja 2012
o spremembi Uredbe (ES) št. 1292/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), ter zlasti člena 9(4) ter členov 11(3), (5) in (6) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Prejšnje preiskave in veljavni protidampinški ukrepi
(1)
Svet je avgusta 2001 z Uredbo (ES) št. 1676/2001 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom med drugim iz Indije. Ti ukrepi so bili v obliki protidampinške dajatve ad valorem v višini od 0 % do 62,6 % uvedeni na uvoz posamično navedenih proizvajalcev izvoznikov, na uvoz vseh drugih družb pa je bila uvedena stopnja preostale dajatve v višini 53,3 %.
(2)
Komisija je avgusta 2001 z Odločbo 2001/645/ES (3) sprejela cenovne zaveze, ki jih je ponudilo pet indijskih proizvajalcev. Sprejetje zavez je bilo pozneje umaknjeno (4) marca 2006.
(3)
Svet je marca 2006 z Uredbo (ES) št. 366/2006 (5) spremenil ukrepe, uvedene z Uredbo (ES) št. 1676/2001. Uvedena protidampinška dajatev je znašala med 0 % in 18 % ob upoštevanju ugotovitev pregleda zaradi izteka ukrepa dokončnih izravnalnih dajatev, ki so podrobno opisane v Uredbi Sveta (ES) št. 367/2006 (6).
(4)
Svet je septembra 2006 na zahtevo novega proizvajalca izvoznika z Uredbo (ES) št. 1424/2006 (7) spremenil Uredbo (ES) št. 1676/2001 v zvezi z enim indijskim izvoznikom. Spremenjena uredba je določila stopnjo dampinga za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, v višini 15,5 % in stopnjo protidampinške dajatve za zadevno družbo v višini 3,5 % ob upoštevanju stopnje izvozne subvencije za to družbo, kot je bila ugotovljena v protisubvencijski preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta Uredba (ES) št. 367/2006. Ker za družbo ni veljala individualna izravnalna dajatev, se je uporabila stopnja, določena za vse druge družbe.
(5)
Svet je novembra 2007 z Uredbo (ES) št. 1292/2007 (8) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Z isto uredbo se je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe zaključil delni vmesni pregled, po obsegu omejen na preučitev dampinga za enega indijskega proizvajalca izvoznika.
(6)
Uredba (ES) št. 1292/2007 je tudi ohranila razširitev ukrepov na Brazilijo in Izrael, pri čemer so bile nekatere družbe izvzete. Uredba (ES) št. 1292/2007 je bila v zvezi s tem nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 806/2010 (9).
(7)
Svet je januarja 2009 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja petih indijskih proizvajalcev folije iz PET, ki ga je Komisija začela na lastno pobudo, z Uredbo (ES) št. 15/2009 (10) spremenil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno za te družbe z Uredbo (ES) št. 1292/2007, in dokončne izravnalne dajatve, uvedene za te družbe z Uredbo (ES) št. 367/2006.
(8)
Svet je maja 2011 z Izvedbeno uredbo (EU) št. 469/2011 (11) spremenil Uredbo (ES) št. 1292/2007 in prilagodil stopnje protidampinških dajatev ob upoštevanju izteka veljavnosti 9. marca 2011 (12) za izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 367/2006.
(9)
Za vložnika - Ester Industries Limited - v tem vmesnem pregledu trenutno velja dokončna protidampinška dajatev v višini 29,3 %.
2. Zahtevek za delni vmesni pregled
(10)
Komisija je julija 2010 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Zahtevek, po obsegu omejen na preučitev dampinga, je vložila družba Ester Industries Limited, indijski proizvajalec izvoznik (v nadaljnjem besedilu: „Ester“ ali „vložnik“). Vložnik je v svojem zahtevku trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so spremembe trajne. Vložnik je predložil dokaze prima facie, da za izravnavo škodljivega dampinga nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno.
3. Začetek pregleda
(11)
Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (13) (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo o začetku), 29. oktobra 2010 začela delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, po obsegu omejen na preučitev dampinga v zvezi z vložnikom.
(12)
V obvestilu o začetku je omenjeno, da bo delni vmesni pregled na podlagi ugotovitev pregleda pokazal tudi potrebo po spremembi stopnje dajatve, ki velja za uvoz zadevnega izdelka od proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, ki niso posamično navedeni v členu 2(2) Uredbe (ES) št. 1292/2007, tj. stopnje protidampinške dajatve, ki velja za „vse druge družbe“ v Indiji.
4. Preiskava
(13)
Preiskava stopnje dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).
(14)
Komisija je vložnika, organe države izvoznice in industrijo Unije uradno obvestila o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zaprositi za zaslišanje.
(15)
Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za njeno preiskavo, ta pa ga je izpolnjenega vrnil v predpisanem roku.
(16)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga. V prostorih vložnika je bil izveden preveritveni obisk.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(17)
Izdelek v tem pregledu je isti izdelek, kot ga opredeljuje Uredba (ES) št. 1292/2007, kot je bila nazadnje spremenjena in ki uvaja veljavne ukrepe, in sicer folija iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije, trenutno uvrščena pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90.
2. Podobni izdelek
(18)
Ta preiskava je podobno kot prejšnje pokazala, da imajo folija iz PET, proizvedena v Indiji in izvožena v Unijo, folija iz PET, proizvedena in prodana na domačem indijskem trgu, ter folija iz PET, ki jo proizvajajo proizvajalci Unije in prodajajo v EU, iste osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter iste osnovne uporabe.
(19)
Zato se ti izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.
C. DAMPING
(a) Normalna vrednost
(20)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preučila, ali je bila vložnikova domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg takšne prodaje vsaj enak 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Unijo.
(21)
Nato je opredelila tiste vrste podobnega izdelka, ki jih je družba prodala na domačem trgu in so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, izvoženimi v Unijo.
(22)
Nato je bilo preučeno še, ali je bila vložnikova domača prodaja za posamezno vrsto izdelka reprezentativna, tj. ali je bila domača prodaja posamezne vrste izdelka vsaj enaka 5 % obsega prodaje iste vrste izdelka v Unijo. Nato se je za vrste izdelkov, ki so se prodajale v reprezentativnih količinah, ugotavljalo, ali je bila taka prodaja opravljena po običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.
(23)
Preiskava o tem, ali se lahko za domačo prodajo posamezne vrste izdelka, prodanega na domačem trgu v reprezentativnih količinah, upošteva, kot da je bila opravljena po običajnem poteku trgovine, je bila opravljena z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto. Kadar je bila domača prodaja posamezne vrste izdelka opravljena v zadostnih količinah in po običajnem poteku trgovine, je normalna vrednost vedno temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje zadevne vrste v OPP.
(24)
Za preostale vrste izdelkov, katerih domača prodaja ni bila reprezentativna ali se niso prodajali po običajnem poteku trgovine, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se proizvodnim stroškom izvoženih vrst po potrebi dodali ustrezen odstotni delež za prodajo, splošni in upravni izdatki ter primerna stopnja dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji, ki jih je preiskovani proizvajalec izvoznik v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe uporabljal pri običajnem poteku trgovine s podobnim izdelkom.
(b) Izvozna cena
(25)
V prejšnjem vmesnem pregledu, na podlagi katerega je bila sprejeta Uredba (ES) 366/2006, je bilo določeno, da so cenovne zaveze vplivale na pretekle izvozne cene tako, da so slednje postale nezanesljiva podlaga za določitev prihodnjega gibanja izvoza. Glede na to, da je družba Ester prodajala zadevni izdelek na svetovnem trgu v znatnih količinah, je bilo v navedenem vmesnem pregledu sklenjeno, da se izvozna cena določi na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo tretjim državam.
(26)
Opozoriti je treba, da je bilo sprejetje cenovnih zavez umaknjeno marca 2006, tj. več kot tri leta pred sedanjim OPP. Na izvozne cene družbe Ester v Unijo v sedanjem OPP torej niso vplivale nobene cenovne zaveze. Zato se lahko sklene, da se obravnavajo kot zanesljive za določitev prihodnjega gibanja izvoza.
(27)
Ker so bili vložnikovi izdelki v Unijo izvoženi neposredno neodvisnim kupcem, so bile izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.
(c) Primerjava
(28)
Primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna in na enaki ravni trgovanja. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. V ta namen so bile narejene ustrezne prilagoditve, kjer je bilo to potrebno in upravičeno, za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja, natovarjanja in drugih dodatnih stroških, stroških provizij, finančnih stroških ter stroških pakiranja, ki jih je plačal vložnik.
(29)
Vložnik je trdil, da v primerjavi s prejšnjim vmesnim pregledom ponuja strankam večjo izbiro kemičnih premazov in ta vidik je treba upoštevati pri uvrstitvi zadevnega izdelka v različne vrste izdelkov. Vendar pa družba ni dokazala, da so različne vrste kemičnih premazov vplivale na primerljivost cen in zlasti, da so stranke neprestano plačevale različne cene na domačem trgu in na izvoznem trgu EU glede na vrsto kemičnega premaza. Zato je uvrstitev izdelkov iz prejšnjih preiskav treba ohraniti in trditev se mora zavrniti.
(30)
Vložnik je zahteval tudi prilagoditev izvozne cene, kar ustreza višini ugodnosti, ki so bile dodeljene za izvoz v okviru sheme „Duty Entitlement Passbook“ (DEPB) na podlagi poizvoza. V tem smislu je bilo ugotovljeno, da se lahko v okviru te sheme posojila, prejeta ob izvozu zadevnega izdelka, uporabijo za nadomestilo carine na uvoz kakršnega koli blaga, ali za prosto prodajo drugim družbam. Poleg tega ni omejitve, da se mora uvoženo blago uporabljati samo pri proizvodnji izvoznega zadevnega izdelka. Družba Ester ni dokazala, da je ugodnost v okviru sheme DEPB vplivala na primerljivost cen in zlasti, da so stranke na domačem trgu neprestano plačevale različne cene zaradi ugodnosti sheme DEBP. Zato je bila trditev zavrnjena.
(31)
Vložnik je zahteval tudi prilagoditev izvozne cene na podlagi ugodnosti, ki so bile dodeljene v okviru shem „Export Promotion Capital Goods“ (EPCG) in „Export Credits“. V zvezi s tem je treba poudariti, da kot pri drugih shemah, omenjenih zgoraj, ni omejitev, da se mora uvoženo blago v okviru sheme EPCG uporabljati samo pri proizvodnji izvoznega zadevnega izdelka. Poleg tega vložnik ni predložil nobenih dokazov o izrecni povezavi med oblikovanjem cen izvoženega blaga in ugodnostmi, prejetimi v okviru shem EPCG in „Export Credits“. Prav tako pa družba Ester ni dokazala, da je ugodnost v okviru teh dveh shem vplivala na primerljivost cen in zlasti, da so stranke na domačem trgu neprestano plačevale različne cene zaradi ugodnosti v okviru shem EPCG in „Export Credits“. Zato se ta trditev zavrne.
(d) Stopnja dampinga
(32)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Na podlagi pripomb na razkritje, kot je navedeno v uvodnih izjavah 44 in 45 spodaj, je stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, 8,3 %.
D. TRAJNA NARAVA SPREMENJENIH OKOLIŠČIN
(33)
V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je preučilo tudi, ali se spremenjene okoliščine lahko razumno štejejo za trajne.
(34)
V tem pogledu je preiskava pokazala, da je družba Ester sprejela številne ukrepe za zmanjšanje stroškov in izboljšanje učinkovitosti. Predvsem se je družba modernizirala in postavila novo proizvodno linijo. Poleg tega so se kot posledica velikega povečanja proizvodnje znatno znižali skupni stroški. Družba je začela tudi učinkoviteje izrabljati surovine (iz bližje lokacije) in tako občutno zmanjšala prevozne stroške. To znižanje stroškov neposredno vpliva na stopnjo dampinga. Ta sprememba okoliščin se zato lahko šteje kot trajna.
(35)
V zvezi z izvozno ceno je preiskava pri družbi Ester pokazala določeno stabilnost cenovne politike v daljšem časovnem obdobju, med letoma 2006 (leto, ko je bila zaveza razveljavljena) in 2010 (skoraj konec OPP). Glede na spremembo v metodologiji za določanje izvozne cene v Unijo za družbo Ester, kot je opisana v uvodnih izjavah 24 in 25 zgoraj, in glede na zgoraj omenjeno stabilnost cen je novoizračunana stopnja dampinga najverjetneje trajne narave.
(36)
Štelo se je, da se okoliščine, ki so privedle do začetka tega vmesnega pregleda, v bližnji prihodnosti verjetno ne bodo toliko spremenile, da bi vplivale na ugotovitve iz vmesnega pregleda. Zato se je sklenilo, da so spremenjene okoliščine trajne narave in da uporaba ukrepa na sedanji ravni ni več upravičena.
E. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(37)
Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da je treba ponovno izračunati povprečno stopnjo dampinga vzorca za primer, če bi zaradi sedanjega vmesnega pregleda za družbo Ester (ki je bila ena od družb v vzorcu) veljala nižja stopnja dampinga, kot je bila določena prej. Treba je opozoriti, da je obseg sedanjega delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe izrecno omejen na pregled stopnje dampinga za vložnika, posameznega izvoznika, torej družbo Ester. Zato je bila preiskava omejena na posebne okoliščine vložnika, upoštevajoč vse pomembne in ustrezno dokumentirane dokaze (14). Sklepi, sprejeti na tej osnovi, ne zadevajo drugih družb v vzorcu ali drugih proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi.
(38)
Šteje se, da določitev nove povprečne stopnje dampinga vzorca v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe v takih okoliščinah ni niti zakonito mogoča niti ekonomsko primerna iz naslednjih razlogov. Res je treba opozoriti, da se izračun povprečne stopnje dampinga vzorca uporabi, ko se v kontekstu dane preiskave šteje, da je število izvoznikov tako veliko, da bi individualna preiskava vseh sodelujočih izvoznikov nepotrebno bremenila inštitucije in ogrozila zaključek preiskave v obveznem roku, določenem v osnovni uredbi. Zato se domneva, da je izračun tehtane povprečne stopnje na osnovi stopenj dampinga za vzorčene izvoznike reprezentativen za stopnjo dampinga za nevzorčene sodelujoče izvoznike. To pa se lahko zgodi le, če je izračun narejen na osnovi stopenj dampinga iz istega časovnega obdobja. Nobene od zgoraj naštetih okoliščin niso prisotne v okviru delnega vmesnega pregleda, ki je omejen na eno družbo, prvotno iz vzorca, kot je v sedanji preiskavi. Zato se sklene, da so dejanske okoliščine sedanjega vmesnega pregleda take, da se določbe člena 9(6) ne uporabljajo.
(39)
Opozoriti je treba na trditev iz obvestila o začetku, da „če se ugotovi, da je treba ukrepe za vložnika odpraviti ali spremeniti, bo verjetno treba spremeniti stopnjo dajatve, ki se trenutno uporablja za uvoz zadevnega izdelka od drugih družb v Indiji“, pomeni, da se kot rezultat pregleda preostala dajatev lahko dvigne za preprečitev izogibanja (15). Ker je dajatev vložnika popravljena navzdol, se zgoraj navedena določba obvestila o začetku ne upošteva.
(40)
Iz razlogov, opisanih v uvodnih izjavah od 37 do 39, se zahtevek za ponovni izračun povprečne stopnje dampinga vzorca zavrne.
(41)
Zainteresirane strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala predlagati sprememba stopnje dajatve, ki se uporablja za vložnika, in so imele možnost, da podajo svoje pripombe.
(42)
Vložnik je ponovil svojo trditev glede uvrstitve izdelka iz uvodne izjave 29 ter svojo trditev o prilagoditvi za povračilo dajatev na izvozno ceno zaradi ugodnosti v okviru shem DEPB, EPCG in „Export Credits“, kot so navedene v uvodnih izjavah 30 in 31. Ker pa ni predložil nobenih novih dejstev, ki bi lahko spremenili ugotovitve Komisije, je bilo treba trditve zavrniti.
(43)
Vložnik je še naprej spodbijal metodo izračuna vrednosti CIF navedenih transakcij, ki so bile narejene na podlagi cene FOB. Pri določitvi vrednosti CIF na enoto je Komisija upoštevala skupne prevozne stroške, ki jih je družba plačala vsem izvoznim transakcijam, vključno s transakcijami FOB. Družba je trdila, da bi morali skupni prevozni stroški upoštevati samo transakcije CIF. Ta trditev je bila sprejeta.
(44)
Nazadnje je vložnik trdil, da vse vzorčne prodaje niso bile izvzete iz določitve stopnje dampinga. Tudi ta trditev je bila sprejeta.
(45)
Po preiskavi v zvezi s pregledom predlagana popravljena stopnja dampinga in stopnja protidampinške dajatve, ki bi se uporabljala za uvoz zadevnega izdelka družbe Ester Industries Limited, znaša 8,3 % -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Vnos v zvezi z družbo Ester Industries Limited v preglednici iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1292/2007 se nadomesti z naslednjim:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indija
8,3
A026“
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 6. januarja 2012