PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1105/2010
ze dne 29. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 478/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu nebyla uložena žádná prozatímní opatření.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii.
(3)
Jak je stanoveno v 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění předběžných zjištění“), se některé ze zúčastněných stran k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být slyšeny. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Pokud jde o hlediska zájmu Unie, byly provedeny dodatečné inspekce na místě v těchto společnostech:
Uživatelé v Unii
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing spol. s r. o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Jedna ze zúčastněných stran požádala o slyšení a účast úředníka pro slyšení. Tento požadavek byl vznesen po zveřejnění předběžných zjištění. Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení bylo uděleno.
(7)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(9)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se Komise nezabývala rozdíly mezi nití používanou při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulovou málosrážlivou“ (dále jen „HMLS“) nití, a jinými druhy nití, neboť tento druh vyžaduje zdlouhavé a nákladné technické zkoušky předtím, než obdrží schválení specifikace HMLS stanovené odběrateli. Tato zúčastněná strana navíc tvrdila, že není jasné, které faktory byly zohledněny při prozatímním určení existence jediného výrobku. Jiná strana tvrdila, že nitě HMLS a jiné druhy nití mají různou strukturu nákladů.
(10)
V reakci na tato tvrzení je především nutno podotknout, že dotčený výrobek má řadu rozmanitých užití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací. Existuje proto velké množství různých užití, a tudíž i mnoho různých druhů a specifikací.
(11)
Při určení, že nitě HMLS a jiné druhy nití představují jediný výrobek byly hlavními kritérii základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Jak je vysvětleno v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření skutečně prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným druhům vysokopevnostních nití (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), má se za to, že různé druhy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
(12)
Pokud jde o zmiňované rozdíly ve struktuře nákladů, je třeba poznamenat, že toto samo o sobě nepředstavuje rozhodující kritérium při určení, zda nit HMLS představuje odlišný výrobek než ostatní druhy vysokopevnostních nití. Rozdíly v nákladech, cenách a výrobním postupu nejsou samy o sobě důvodem k tomu, aby byl určitý druh výrobku, jako je například nit HMLS, považován za odlišný výrobek, pokud má tento druh stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní druhy dotčeného výrobku.
(13)
Proto nebylo považováno za odůvodněné vyloučit nitě HMLS z oblasti působnosti šetření, a příslušná tvrzení v tomto ohledu tudíž musela být zamítnuta.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se tímto 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Tchaj-wan
3.1.1 Běžná hodnota
(15)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu předložil doklady, které prokázaly, že ceny hlavních surovin, přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG), jež nakupoval pro výrobu vysokopevnostních nití, se během období šetření měnily. Zejména se ukázalo, že nákupní ceny prudce poklesly, a to především ve 4. čtvrtletí roku 2008. Proto tvrdil, že toto je třeba vzít v úvahu při stanovení jeho běžných hodnot, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozními cenami.
(16)
Zjištění uvedená v 18. bodu odůvodnění níže jsou výsledkem velmi podrobné analýzy údajů předložených vývozcem, která byla ověřena během inspekce na místě. Bylo tudíž konstatováno, že stanovení běžných hodnot pro určité časové úseky období šetření za účelem zohlednění změn v cenách surovin je v tomto případě oprávněné.
(17)
Nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně metody popsané v 86. a 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Metodu použitou ke stanovení běžné hodnoty pro tchajwanské vyvážející výrobce lze potvrdit.
3.1.2 Vývozní cena
(18)
Šetření ukázalo, že tchajwanský výrobce uvedený v 15. bodu odůvodnění prodal vyšší objemy dotčeného výrobku na trh Unie v první polovině období šetření, kdy byly ceny surovin nižší. Tento závěr je třeba posuzovat také s ohledem na obsah 16. bodu odůvodnění.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena byly stanoveny, jak je vysvětleno výše. Běžná hodnota takto zjištěná pro dotyčného výrobce a jeho vývozní cena byly porovnány za jednotlivá období, jež byla co nejbližší, aby byly zohledněny rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. To je v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(21)
Žádné další připomínky ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny tchajwanských vyvážejících výrobců nebyly obdrženy. Obsah 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení lze tudíž potvrdit.
3.1.4 Dumpingová rozpětí
(22)
Je třeba připomenout, že v 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo konstatováno, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan bylo nepatrné. Konečné dumpingové rozpětí stanovené pro tchajwanského výrobce uvedeného v 15. bodu odůvodnění je nyní pod hranicí nepatrného rozpětí. Proto se potvrzuje, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan je nepatrné.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Je třeba připomenout, že se přihlásilo 11 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti představovaly 100 % celkového vývozu dotčeného výrobku na trh EU během období šetření. Vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin společností ve spojení byl vybrán na základě nejvyššího objemu vývozu za účelem stanovení dumpingu v případě ČLR. Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, avšak bylo zjištěno, že jen jeden z nich si toto zacházení zasluhuje.
(24)
Po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství předložili dva vyvážející výrobci, jimž nebylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, své připomínky, které jsou shrnuty níže.
(25)
První vyvážející výrobce poukázal na omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti, na problémy se svým účetnictvím a platby za některá aktiva, jako jsou například práva k užívání pozemků.
(26)
Tento vývozce připustil existenci omezující klauzule ve svých stanovách. Tvrdil, avšak neprokázal, že tazo klauzule přestala mít právní účinky na jeho činnost. Podobně, pokud jde o účetní problémy, společnost připustila existenci nesrovnalostí mezi účetními záznamy a auditovanou účetní závěrkou, ale tvrdila, že jsou tyto nesrovnalosti nevýznamné a že byly vysvětleny v průběhu šetření. Je nutno objasnit, že problémy v účetnictví této společnosti, které vedly k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly nevýznamné, nýbrž podstatné, zejména pokud jde o účtování některých aktiv a nesrovnalosti zjištěné mezi některými účetními knihami a dokumenty poskytnutými v průběhu kontroly na místě.
(27)
Druhý vyvážející výrobce vznesl připomínky, zejména pokud jde o zjištění ohledně kapitálového vkladu, omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti a získání práv k užívání pozemků.
(28)
Pokud jde o kapitálový vklad, vývozce zopakoval stejné argumenty, které uvedl v prozatímní fázi, tzn. že kapitálový vklad byl řádně proveden. Tvrdil, že technické know-how představuje zvláštní kategorii znalostí, které nemusí být patentovány nebo zaregistrovány, a proto byl kapitálový vklad správně proveden, i když ve formě věcného plnění. S ohledem na posledně uvedené problémy zopakoval, že omezující klauzule není pro společnost závazná a že požadavky na investice spojené s pořízením pozemků nepředstavují zkreslení, nýbrž souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje.
(29)
Tyto argumenty však již byly uplatněny a zamítnuty v prozatímní fázi. Přestože požadavky na investice souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje, nejsou považovány za slučitelné se zacházením jako v tržním hospodářství. Nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry, jež se odrážejí v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství v 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(30)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžná zjištění uvedená ve 46. až 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.2 Individuální zjišťování
(31)
Jak je uvedeno v 28. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádali o stanovení individuálního dumpingového rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádosti o individuální zjišťování však mohly být posouzeny teprve po uložení prozatímních opatření.
(32)
Tyto společnosti odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách. Po uložení prozatímních opatření Komise vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádostí a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné, v prostorách dotčených společností:
-
Oriental Industries Co., Ltd.,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(34)
Obě společnosti mají v podkladech k zápisu do obchodního rejstříku omezující klauzuli týkající se rozdělení objemu prodeje mezi vývoz a domácí trh. U jednoho vývozce byla zjištěna řada nesrovnalostí a nedostatků v systému účetnictví žadatele, což vedlo k závěru, že účetnictví není průkazné a není vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. A konečně, byla odhalena určitá zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to zejména co se týče zakoupení práv k užívání pozemků danou společností.
(35)
Na tomto základě bylo konstatováno, že ani jedna z těchto dvou společností neprokázala, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a tudíž jí nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3.2.3 Individuální zacházení
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(37)
Dva vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zjišťování, nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, avšak požádali o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno.
(38)
Kritéria individuálního zacházení jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(39)
Na základě dostupných informací bylo stanoveno, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR nezařazení do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, splňují všechny výše uvedené podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.2.4 Srovnatelná země
(40)
Jak je uvedeno v 57. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo konstatováno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl namísto USA vybrán Tchaj-wan.
(41)
Po uložení prozatímních opatření některé strany navrhly, aby namísto Tchaj-wanu byla jako srovnatelná země použita Korea. Tvrdily, že Korea je vhodnější než Tchaj-wan, protože korejští vyvážející výrobci rovněž používají moderní jednostupňovou výrobní technologii, jejich konečné výrobky jsou ve značné míře srovnatelné s výrobky z ČLR, korejský domácí trh je velký a srovnatelný s trhem ČLR a u žádné společnosti v Koreji nebylo zjištěno, že by prováděla dumpingový vývoz.
(42)
Pokud jde o výběr srovnatelné země, byla zkoumána tato kritéria: srovnatelnost objemu výroby konečných výrobků v zemi s netržním hospodářstvím a v potenciální srovnatelné zemi, reprezentativnost domácích prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ve srovnání s vývozem dotčeného výrobku pocházejícího z třetí země s netržním hospodářstvím, úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země, srovnatelnost přístupu k surovině a energii, připravenost vývozců v potenciální srovnatelné zemi spolupracovat při šetření.
(43)
Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření byla provedena na základě všech informací, které byly k dispozici za účelem posouzení příslušných kritérií. Tato analýza ukázala, že skutečně existují podobnosti mezi Koreou a Tchaj-wanem, pokud jde o některá kritéria. Ukázalo se však, že po celkovém zvážení je nejvhodnější srovnatelnou zemí Tchaj-wan.
(44)
Z analýzy vyplynulo, že Korea a Tchaj-wan mají vysokou úroveň srovnatelnosti objemu vyrobených konečných výrobků s výrobci v ČLR a že velké množství výrobků prodávaných na domácím trhu v obou zemích lze srovnat s vývozy z ČLR. Toto kritérium ukázalo mírně vyšší úroveň srovnatelnosti u Koreje, jelikož její objem výroby je větší než v případě Tchaj-wanu.
(45)
Význam tohoto kritéria však nelze nadřazovat dalším kritériím, jako je například reprezentativnost domácích prodejních transakcí v porovnání s vývozem, přístup k surovině a úroveň hospodářské soutěže ve srovnatelné zemi.
(46)
Bylo zjištěno, že ve srovnání s vývozy z ČLR mají Korea i Tchaj-wan vysoký počet reprezentativních domácích prodejů, u kterých se běžná hodnota nebude stanovovat. Bylo však zjištěno, že transakce provedené tchajwanskými vývozci jsou celkově reprezentativnější než trensakce korejských vývozců. Pokud by bývala Korea vybrána jako srovnatelná země, musela by se stanovit běžná hodnota pro větší objem a pro více druhů dotčeného výrobku.
(47)
Pokud jde o úroveň hospodářské soutěže, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že jeden tchajwanský vyvážející výrobce má na domácím trhu dominantní postavení a že by to rovněž mělo bránit použití Tchaj-wanu jako srovnatelné země.
(48)
Ukazatelem hospodářské soutěže v zemi může být vysoký počet výrobců. Je však zároveň nutno přezkoumat, zda výrobci ve srovnatelné zemi jsou, nebo nejsou vystaveni konkurenci, která umožňuje dostatečný, ale nikoli nadměrný zisk.
(49)
Bylo zjištěno, že v Koreji jsou čtyři domácí výrobci a že dovoz vysokopevnostních nití doplňuje domácí trh. Na Tchaj-wanu jsou dva výrobci a na domácím trhu se uplatňují výrobky i z vnějších zdrojů. Šetření nicméně ukázalo, že i přes nižší náklady v Koreji není úroveň domácích cen nižší než na Tchaj-wanu. U korejských výrobců vysokopevnostních nití, kteří dosahují zisku přesahujícího 20 % obratu daného výrobku, činil zisk dosahovaný na korejském trhu průměrně 18 %. To je mnohem více než na Tchaj-wanu, kde se zisk pohyboval od 5 % do 9 %.
(50)
Proto se má za to, že na Tchaj-wanu existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže a že zisk není nadměrný.
(51)
Pokud jde o přístup k surovinám, je Korea po Thajsku jedním ze zdaleka největších výrobců a vývozců PTA na celém světě. Tato konkurenční výhoda korejských výrobců může do jisté míry vysvětlovat, proč byla cena suroviny v Koreji v průměru nižší než na Tchaj-wanu a v ČLR. Šetření ukázalo, že většina z prověřených korejských společností získává svou surovinu od společností ve spojení nebo si ji vyrábí sama. Naopak na Tchaj-wanu si žádná ze společností, na něž se šetření vztahovalo, nevyráběla svou surovinu sama a převážně si ji opatřovaly od dodavatelů ve spojení nebo od nezávislých dodavatelů, stejně jako je tomu v případě ČLR.
(52)
Dostupné informace a skutečnost, že tchajwanští vyvážející výrobci mají v ČLR výrobce vysokopevnostních nití, kteří jsou s nimi ve spojení, naznačují, že se v rámci obou těchto skupin využívají stejné zdroje dodávek suroviny za účelem dosažení úspor z rozsahu a získání lepších cen. Proto bylo konstatováno, že podmínky přístupu k surovině v ČLR jsou velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(53)
Na tomto základě se má za to, že výběr Tchaj-wanu nebyl nerozumný a byl v tomto případě vhodnější. Tchaj-wan je proto potvrzen jako srovnatelná země.
3.2.5 Běžná hodnota
3.2.5.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně běžných hodnot určených pro společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 64. a 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5.2 Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(55)
Jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění, jeden vývozce z Tchaj-wanu prokázal, že jeho nákupní cena hlavní suroviny používané k výrobě vysokopevnostních nití se během období šetření měnila, a požadoval, aby byla tato skutečnost zohledněna při stanovení běžné hodnoty. Tento požadavek byl považován za opodstatněný a běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi v tomto případě byly odpovídajícím způsobem přezkoumány.
3.2.6 Vývozní cena
(56)
Jak je vysvětleno v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, veškerý prodej dotčeného výrobku vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. U společností, jež byly předmětem individuálního zjišťování, se vývozní prodej uskutečnil také přímo nezávislým odběratelům, a ke stanovení jejich vývozní ceny byla proto u těchto společností rovněž použita metoda popsaná v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.7 Srovnání
(58)
Přezkoumané běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi byly porovnány s vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění níže, toto vedlo ke snížení konečných dumpingových rozpětí u tří vyvážejících výrobců v ČLR.
(59)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým byla úprava vypočtena, a tvrdili, že při posuzování výše DPH, která nebyla vrácena, je nutno vzít v úvahu režim DPH, který se vztahuje na konkrétní operace zpracování a prodeje.
(60)
Co se týče tohoto tvrzení, je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.8 Dumpingová rozpětí
(62)
Přezkoumané průměrné běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jakožto srovnatelnou zemi a porovnání s vývozní cenou čínských vyvážejících výrobců vedly ke snížení konečných dumpingových rozpětí.
(63)
Tato konečná dumpingová rozpětí u čínských vyvážejících výrobců jsou:
-
5,1 % u společnosti Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
0 % u společnosti Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.,
-
5,5 % u společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
5,3 % u spolupracujících společností nezařazených do vzorku.
(64)
U společností, které požádaly o individuální zjišťování, jsou konečná dumpingová rozpětí následující:
-
9,8 % u společnosti Oriental Industries (Suzhou) Ltd.,
-
0 % u společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3 Korejská republika
3.3.1 Běžná hodnota
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, která je vysvětlena v 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, příslušná zjištění se tímto potvrzují.
3.3.2 Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.3 Srovnání
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.4 Dumpingová rozpětí
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dumpingových rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění týkající se Koreje, potvrzuje se tímto 82. až 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(69)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby v Unii, potvrzuje se tímto 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Spotřeba v Unii
(71)
Je nutno připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili, založeného na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba unie
2005
2006
2007
2008
OŠ
Tuny
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index 2005 = 100
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(72)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. Vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, načež klesla o 27 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v druhé polovině roku 2008 v důsledku hospodářské krize.
(73)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzuje se tímto 98. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR, Korejské republiky a Tchaj-wanu
4.4.1 Souhrnné posouzení vlivů dovozu
(74)
Je třeba připomenout, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu nebyly posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR, protože v průběhu období šetření korejské ani tchajwanské dovozy neprobíhaly za dumpingové ceny, jak je uvedeno ve 102. a 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(75)
Je třeba poznamenat, že za účelem posouzení, zda by měly být dovozy z dotčených zemí posuzovány souhrnně v rámci současného šetření, byl dovoz z každé země jednotlivě přezkoumán s ohledem na podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Jelikož bylo rozpětí dumpingu v souvislosti s dovozy z Koreje a Tchaj-wanu pod minimální úrovní, bylo konstatováno, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu by neměly být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. V návaznosti na toto konstatování byly tyto dovozy analyzovány odděleně ve 147. až 152. bodu odůvodnění prozatímního nařízení v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
4.4.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(76)
Je třeba připomenout, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR bylo předběžně shledáno, že prodej jeho výrobků na trhu Unie nepředstavuje dumping. Tento vývoz by proto měl být vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie. V návaznosti na individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření bylo shledáno, že vývoz dalšího vyvážejícího výrobce v ČLR nepředstavuje dumping, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění. Proto byl tento vývoz vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a dopadu na výrobní odvětví Unie. Údaje o dumpingovém dovozu z ČLR byly tudíž přezkoumány.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Index
100
274
718
898
883
Podíl na trhu
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Průměrná cena (EUR/t)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Index
100
61
55
57
55
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(77)
Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR bylo shledáno, že jeho objem během posuzovaného období dramaticky vzrostl více než osmkrát, zatímco průměrné dovozní ceny v tomtéž období prudce klesly o 45 %.
4.4.3 Cenové podbízení
(78)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná ve 110. a 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. V návaznosti na individuální šetření přiznaná po uložení prozatímních opatření, jak je uvedeno v 31. bodu odůvodnění, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 24,1 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
Je třeba připomenout, že jelikož bylo shledáno, že dovoz z Koreje, Tchaj-wanu a od dvou čínských společností nepředstavují dumping, neměly by být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. Byly proto vyloučeny z analýzy dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie a posouzeny odděleně.
(80)
Jak je uvedeno ve 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(81)
Je třeba připomenout, že stav újmy byl v prozatímní fázi jednoznačný, přičemž většina ukazatelů újmy vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend: objem výroby (- 36 %), objem prodeje (- 29 %), prodejní cena (- 9 %) a podíl na trhu (- 23 %). Kromě toho se dramaticky zhoršily ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost (- 16,3 procentního bodu) a peněžní tok (- 141 %), a zároveň významně klesly investice (- 89 %).
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu, cen, zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené ve 114. až 126. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto závěr uvedený ve 127. až 130. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Předběžná poznámka
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(85)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR, jak je popsáno v 76. bodu odůvodnění, se ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšil více než osmkrát, čímž vzrostl jeho podíl na trhu přibližně o 16 procentních bodů. Během téhož období spotřeba v Unii klesla o 7 %.
(86)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 % a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o dva procentní body, zatímco podíl dumpingového dovozu ve stejném období navzdory klesající poptávce na trhu Unie vzrostl.
(87)
Po přezkoumání údajů popsaném v 76. bodu odůvodnění se ukázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 45 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno v 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(88)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR měl celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen. Pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na surovinu, zvláště v roce 2008, kdy ceny suroviny dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(89)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dopadu dumpingového dovozu, lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně nepříznivý vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Vliv dalších činitelů
5.3.1 Nedumpingový dovoz
(90)
Pokud jde o dopad nedumpingového dovozu z ČLR, je třeba připomenout, že v případě dvou čínských vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že jejich prodej vysokopevnostních nití na trhu Unie nepředstavuje dumping. I když nelze vyloučit, že tento dovoz mohl do určité míry přispět k újmě výrobního odvětví Unie, má se za to, že vzhledem k objemu a zejména cenám, které byly v průměru vyšší než ceny dumpingového dovozu, není dopad tohoto nedumpingového dovozu takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2 Jiné činitele
(91)
Je třeba připomenout, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i další činitele, konkrétně vývoj poptávky na trhu Unie, vývoj cen surovin, výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a výkonnost jiných výrobců v Unii.
(92)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že analýza příčinných souvislostí neprokázala, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovými dovozy není přičítána dovozu z Číny. Zejména tvrdila, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěly takové činitele, jako je vývoj poptávky a zvýšení cen suroviny, a přitom nebyly při analýze příčinných souvislostí vzaty v úvahu.
(93)
Pokud jde o vývoj poptávky, je třeba připomenout, že v situaci, kdy spotřeba klesala, se dovozu z ČLR přesto podařilo zvýšit svůj podíl na trhu. Pokud jde o zvýšení cen surovin, uznává se, že ceny surovin v první polovině období šetření vzrostly, jak je uvedeno ve 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Ve druhé polovině období šetření však ceny klesly. Tyto výkyvy cen surovin měly vliv na všechny hospodářské subjekty. Kromě toho při neexistenci cenového tlaku vyvíjeného levným dumpingovým dovozem z ČLR se dalo očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopno upravit své prodejní ceny v souladu s vývojem cen surovin. Proto se potvrzuje 138. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá.
(94)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu a jeho vývozní výkonnosti, potvrzuje se tímto 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(95)
Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že výrobci v Unii by bývali nebyli schopni zvýšit své ceny tak, aby odrážely změny v nákladech na suroviny s ohledem na levné dovozy z Koreje a Tchaj-wanu.
(96)
V této souvislosti je především třeba poznamenat, že ceny dovozu z Koreje a Tchaj-wanu zůstaly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné dovozní ceny z ČLR. Za druhé, objem dovozu se mezi rokem 2007 a koncem období šetření významně snížil. Proto se má za to, že objem a ceny tohoto dovozu nemohly být hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, a tudíž nemohou narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu ze třetích zemí včetně Koreje a Tchaj-wanu, potvrzuje se tímto 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně jiných výrobců v Unii, potvrzuje se tímto 153. až 154. bod odůvodnění prozatímního nařízení
(99)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že nižší ziskovost výrobního odvětví Unie je nutno přičíst vysokému podílu zastoupení tzv. dvoustupňového výrobního postupu ve výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie a údajným zpožděním výrobního odvětví Unie při zavádění moderního, tzv. jednostupňového výrobního postupu.
(100)
Je třeba poznamenat, že škály druhů výrobků vyráběných a prodávaných vyvážejícími výrobci z ČLR a výrobním odvětvím Unie se do značné míry překrývají. Výrobní odvětví Unie využívá tzv. dvoustupňový výrobní postup, jelikož umožňuje vyrábět zvláštní druhy výrobků, které se na trhu obvykle prodávají za vyšší cenu. Jak je vysvětleno v 85. až 89. bodu odůvodnění, přítomnost levného dumpingového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR nepříznivě ovlivnila celkový trh EU značným tlakem na snižování cen.
(101)
Proto se má za to, že existence dvou různých výrobních postupů nemohla mít sama o sobě podstatný dopad na zisková rozpětí, a to zejména s ohledem na cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR. Kromě toho nebyly předloženy žádné podložené důkazy na podporu tvrzení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu proto, že nepoužívalo novější technologii. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se konstatuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a 155. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(103)
Analýza zájmu Unie byla upravena tak, aby zohlednila přezkoumání dumpingových rozpětí v návaznosti na vznesené připomínky ke zveřejnění prozatímních zjištění a individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření. Proto by s ohledem na vysokou úroveň spolupráce většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(104)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno čtyřmi výrobci působícími v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou vysokopevnostních nití přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí. Všechny ukazatele újmy, zejména pak ty, které se týkají finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, vykazovaly během posuzovaného období záporný trend. Zaměstnanost se také významně snížila, a to o 23 %, což odpovídá poklesu o přibližně 400 ekvivalentů plného pracovního úvazku během posuzovaného období.
(105)
Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie uvedlo, že továrny, které byly v důsledku dumpingových dovozů nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že již prozatímní opatření měla kladný dopad na výrobní odvětví Unie.
(106)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz z ČLR by mělo další kladný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu získat zpět přinejmenším část ztraceného podílu na trhu.
(107)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 160. až 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3 Dovozci
(108)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že se analýza dopadu opatření na dovozce nezabývala obtížemi, které s sebou přináší rychlé střídání různých dodavatelů vysokopevnostních nití. V tomto ohledu je třeba uznat, že přechod z jednoho zdroje dodávek na jiný může v závislosti na konečném užití nějakou dobu trvat. Budou však k dispozici další zdroje včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a dovozu od dvou čínských vyvážejících výrobců uvedených v 63. a 64. bodu odůvodnění, na něž se nebudou antidumpingová cla vztahovat. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a potvrzuje se předběžný závěr, že opatření nebudou mít významný nepříznivý dopad na dovozce.
(109)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se tímto 164. a 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Uživatelé
(110)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Šetření ukázalo, že 24 z 33 spolupracujících uživatelů nakupuje vysokopevnostní nitě v ČLR. Bylo zjištěno, že 12 % z tohoto dovozu pochází od společností, které dumping neprovádějí.
(111)
V prozatímní fázi byla analýza dopadu opatření na uživatele provedena sloučením uživatelů do čtyř různých průmyslových odvětví (výroba pneumatik, automobilový průmysl, výroba lan a průmyslové aplikace). Před uložením prozatímních opatření byli prověřeni čtyři uživatelé (dva v odvětví výroby pneumatik, jeden v automobilovém průmyslu a jeden v odvětví průmyslových aplikací). Po uložení prozatímních opatření bylo dále zkoumáno, do jaké míry bude každý sektor těmito opatřeními postižen. Za tímto účelem byly provedeny dodatečné inspekce na místě v prostorách sedmi uživatelů uvedených v 5. bodu odůvodnění. Z celkem 11 prověřených uživatelů bylo pět malých a středních podniků (MSP). Na základě ověřených údajů byl přezkoumán odhadovaný dopad opatření na zisková rozpětí uživatelů, rovněž s přihlédnutím k opravené úrovni cla a ke skutečnosti, že ještě u jednoho dalšího čínského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že dumping neprovádí.
(112)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy celkem čtyři odpovědi na dotazník. Z nich byly dvě ověřeny před uložením prozatímních opatření a jedna po uložení prozatímních opatření. Podle dostupných údajů za toto odvětví je podíl vysokopevnostních nití ve vztahu k jejich výrobním nákladům poměrně omezený, v průměru pod 1 %. Pouze u jediného spolupracujícího uživatele bylo zjištěno, že dotčený výrobek dováží z ČLR. Veškerý tento dovoz však pocházel od společnosti v ČLR, u které bylo zjištěno, že dumping neprovádí. Proto se konstatuje, že na základě dostupných údajů nebudou mít navrhovaná opatření na odvětví výroby pneumatik nepříznivý vliv.
(113)
Pokud jde o uživatele v automobilovém odvětví (vyrábějící hlavně bezpečnostní pásy a airbagy), kteří představovali 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR během období šetření, bylo obdrženo celkem šest odpovědí na dotazník. Prověřeny byly dvě společnosti, jedna před a jedna po uložení prozatímních opatření. Podíl čínských vysokopevnostních nití používaných v automobilovém průmyslu byl po inspekcích na místě opraven na 15 %. Z inspekcí na místě rovněž vyplynulo, že podniky využívající vysokopevnostní nitě celkově představují více než 30 % celkového obratu spolupracujících společností namísto 4 %, jak bylo stanoveno v prozatímní fázi. Potvrzuje se, že průměrný zisk dosahovaný v tomto odvětví z výrobků využívajících vysokopevnostní nitě činí přibližně 3 %. Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že pokud by byla uložena opatření, není pravděpodobné, že by to mělo celkově vážný dopad na automobilový průmysl, jelikož ten by byl i nadále ziskový a ČLR navíc není hlavním zdrojem dodávek.
(114)
Pokud jde o uživatele v odvětví výroby lan, byly obdrženy celkem tři odpovědi na dotazník a po uložení prozatímních opatření byla ověřena jedna společnost. Všechny spolupracující společnosti v tomto odvětví jsou malé a střední podniky a představovaly méně než 1 % celkového dovozu z ČLR během období šetření. Potvrzuje se, že podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi představuje asi 18 % jejich celkového podnikání. Průměrné ziskové rozpětí dosažené v odvětví využívajícím vysokopevnostní nitě bylo předběžně stanoveno zhruba na 8 %. Avšak po inspekci na místě a následné opravě údajů poskytnutých v odpovědích na dotazník bylo ziskové rozpětí dosažené v tomto odvětví opraveno na - 0,4 %. Šetření ukázalo, že většina dovozu (71 %) pocházela v období šetření z ČLR, zatímco 22 % pocházelo z Koreje. S ohledem na opravenou úroveň cla by však dopad na společnosti v tomto odvětví, pokud i nadále budou nakupovat vysokopevnostní nitě z ČLR, měl být omezený. Mimoto existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(115)
A konečně, pokud jde o uživatele v odvětví průmyslových aplikací, bylo obdrženo celkem 20 odpovědí na dotazníky od uživatelů představujících 21 % celkového dovozu z ČLR. Pět společností bylo prověřeno, jedna před uložením prozatímních opatření a čtyři po uložení prozatímních opatření. Na základě údajů dostupných pro toto odvětví po inspekcích na místě byl podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi opraven na 54 % z celkového podnikání. Šetření ukázalo, že tito uživatelé nakupovali vysokopevnostní nitě hlavně z ČLR (42 %) a z Koreje (24 %), zatímco 29 % pocházelo od dodavatelů v Unii a ve třetích zemích. Údaje shromážděné během inspekcí na místě, které se konaly po uložení prozatímních opatření, vedou k úpravě průměrného ziskového rozpětí dosaženého v tomto odvětví, které je stanoveno na 17 %. Ze shromážděných údajů však vyplývá, že průměrné ziskové rozpětí zjištěné pro celé odvětví není reprezentativní pro situaci malých a středních podniků, které měly v období šetření v průměru záporné ziskové rozpětí ve výši - 1,9 %. V nejhorším případě, tzn. pokud by tyto malé a střední podniky nakupovaly od čínských vyvážejících výrobců, kteří podléhají opatřením, a nezměnily by své zdroje dodávek, jejich ziskovost by při uložení konečných opatření klesla z - 1,9 % na - 3,3 %. To by bylo způsobeno skutečností, že nakupují vysokopevnostní nitě z ČLR ve větším podílu v porovnání s velkými společnostmi, které by zůstaly vysoce ziskové. Předpokládá se však, že tyto malé a střední podniky by mohly přesunout alespoň část svých nákupů k dodavatelům, na něž se opatření nevztahují.
(116)
Někteří uživatelé namítali, že v předběžné analýze zájmu Unie byl podceněn nepříznivý vliv antidumpingových opatření na jejich ziskovost. Tvrdili také, že by stěží přenesli zvýšení nákladů na své zákazníky a zpochybnili možnost najít alternativní zdroje dodávek. Některé zúčastněné strany rovněž zpochybnily schopnost výrobců v Unii dodávat požadované výrobky. A konečně, byly vzneseny také připomínky ohledně nepříznivého dopadu opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii.
(117)
Pokud jde o tvrzení ohledně ziskovosti, analýza na základě údajů přezkoumaných v návaznosti na inspekce na místě po uložení prozatímních opatření skutečně ukázala, že část odvětví výroby lan a průmyslových aplikací by byla opatřeními nepříznivě ovlivněna, pokud by tito uživatelé, kteří nakupují od čínských vyvážejících výrobců, na něž se opatření vztahují, tak činili i nadále a nezměnili své zdroje dodávek. Tento dopad však bude pravděpodobně omezený s ohledem na sníženou úroveň cla a existenci alternativních zdrojů dodávek.
(118)
Pokud jde o tvrzení, že by uživatelé nemohli přenést zvýšení nákladů na své zákazníky, šetření prokázalo, že v některých odvětvích může být skutečně obtížné zvýšit ceny. Je však nutno připomenout, že s ohledem na vysokou úroveň spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno ve 103. bodu odůvodnění. Proto se předpokládá, že uživatelé by mohli přenést alespoň část zvýšení nákladů na své zákazníky, a v každém případě, a to i bez zvýšení cen, se odhaduje, že dopad na jejich ziskovost je dosti omezený.
(119)
Pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie by nebylo v případě zavedení antidumpingových opatření schopno dodávat požadované výrobky, šetření prokázalo, že u dřívějších dodávek určitým uživatelům ze strany výrobců Unie občas docházelo k určitým nesrovnalostem. Šetření však neprokázalo, že by k těmto nedostatkům docházelo průběžně. Pokud jde o udávané potíže se změnou zdroje dodávek, inspekce na místě opravdu ukázaly, že než lze začít využívat při výrobě ve velkém měřítku nové vysokopevnostní nitě, měly by projít řadou zkoušek zaměřených na ověření jednak slučitelnosti nové suroviny s výrobním zařízením a jednak požadovaných úrovní jakosti výrobků. Trvání postupu testování se liší podle použití konečného výrobku. Proto se uznává, že pro některé uživatele by změna dodavatele mohla představovat zdlouhavý a nákladný proces, i když v různé míře, která závisí na vyráběných produktech. Inspekce na místě však ukázaly, že některé společnosti se snažily uplatňovat strategii rozšiřování škály svých dodavatelů, aby nespoléhaly výhradně na jeden zdroj.
(120)
Některé zúčastněné strany rovněž upozornily na situaci malých a středních podniků, přičemž tvrdily, že malé a střední podniky mají potíže při získávání svých surovin, protože nedosáhnou na minimální objednací množství požadovaná výrobci. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že obtíže ohledně minimálního objednacího množství se zdají být běžným jevem v podnikání bez ohledu na to, zda jsou opatření uložena, nebo nikoli. Proto se má za to, že uložení cla by samo o sobě nemělo vliv na již zavedené obchodní vztahy mezi hospodářskými subjekty. Proto nebyla tato tvrzení považována za opodstatněná.
(121)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie nebude představovat spolehlivý zdroj z důvodu neúplného sortimentu jeho výrobků, nižší kvality a vyšší ceny výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že i kdyby výrobci v Unii nebyli schopni dodávat celou škálu požadovaných výrobků, existují alternativní zdroje dodávek, které by měly umožnit sortiment výrobků doplnit. Kromě toho by poměrně nízká úroveň cla neměla bránit uživatelům doplnit svůj sortiment výrobků rovněž tím, že budou i nadále využívat dovoz z ČLR. Nedávné znovuotevření továren zmíněné výše by navíc mělo přispět k řešení tohoto problému, jelikož by umožnilo vyčlenit větší kapacitu pro výrobu širšího sortimentu výrobků. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(122)
Pokud jde o tvrzení ohledně účinku opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii, má se za to, že vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měl být tento dopad zanedbatelný.
6.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(123)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 179. až 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by měla být v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložena konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem by měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(126)
Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z Koreje a Tchaj-wanu byla pod minimální úrovní, není třeba na dovoz pocházející z Koreje a Tchaj-wanu uložit žádné konečné antidumpingové clo.
(127)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Antidumpingové clo
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Všechny ostatní společnosti v ČLR
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(129)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(130)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(131)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce i spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že vážené průměrné clo uvalené na posledně jmenované společnosti se použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož čl. 11 odst. 4 se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních cel
(132)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
8. UKONČENÍ ŘÍZENÍ
(133)
S ohledem na zjištění týkající se dovozů pocházejících z Koreje a Tchaj-wanu by mělo být řízení ohledně těchto dvou zemí ukončeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Společnosti uvedené v příloze
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Všechny ostatní společnosti
9,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení celních předpisů.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu se ukončuje.
Článek 3
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 478/2010 na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, v současnosti kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky, budou s konečnou platností vybrány v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 4
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 5,3 %.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. listopadu 2010.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1105/2010
z dne 29. novembra 2010
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Republike Koreje in s Tajvana
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 9(4) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Začasni ukrepi
(1)
Komisija je z Uredbo (EU) št. 478/2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra (v nadaljnjem besedilu: PVT) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK). Začasni ukrepi niso bili uvedeni za uvoz PVT s poreklom iz Republike Koreje (v nadaljnjem besedilu: Koreja) in s Tajvana.
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 27. julija 2009 vložil Mednarodni odbor za svilo in sintetična vlakna (CIRFS) (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev PVT, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 60 % celotne proizvodnje PVT v Uniji.
(3)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 15 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2005 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
1.2 Nadaljnji postopek
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), je več zainteresiranih strani pisno predstavilo svoja stališča do začasnih ugotovitev. Strani, ki so to zahtevale, so imele tudi možnost za zaslišanje. Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.
(5)
Kar zadeva interese Unije, so bili dodatni preveritveni obiski opravljeni v naslednjih družbah:
uporabniki v Uniji:
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Ena zainteresirana stran je zahtevala zaslišanje in posredovanje pooblaščenca za zaslišanje. Ta zahteva je bila vložena po začasnem razkritju. Zaslišanje v navzočnosti pooblaščenca za zaslišanje je bilo odobreno.
(7)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz PVT s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(8)
Zadevni izdelek je PVT (razen šivalne preje), ki ni pripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, s poreklom iz LRK, Koreje in s Tajvana (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), trenutno uvrščena pod oznako KN 5402 20 00.
(9)
Po začasnem razkritju je ena stran trdila, da Komisija ni upoštevala razlik med prejo, ki se uporablja pri proizvodnji pnevmatik, tako imenovano „visokomodulno nizko krčljivo“ prejo (High Modulus Low Shrinkage, v nadaljnjem besedilu: HMLS), in drugimi vrstami preje, saj so za to prejo potrebni dolgotrajni in dragi tehnični preskusi, preden je preja odobrena za specifikacije HMLS, ki jih določijo kupci. Poleg tega je ta stran trdila, da ni jasno, kateri dejavniki se upoštevajo pri začasni določitvi obstoja enega izdelka. Druga stran je trdila, da imajo preja HMLS in druge vrste preje različne stroškovne strukture.
(10)
V odgovor na te trditve bi bilo treba najprej navesti, da se zadevni izdelek uporablja za številne različne namene, kot so ojačitev pnevmatik, široke tkanine, varnostni pasovi, zračne blazine, vrvi, mreže in več uporab v industriji. Namenov uporabe je torej veliko, zato je veliko tudi različnih vrst in specifikacij.
(11)
Pri ugotovitvi, da preja HMLS in druge vrste preje pomenijo en izdelek, so bila glavna merila fizikalne, tehnične in kemične lastnosti. Kot je namreč pojasnjeno v uvodni izjavi 19 začasne uredbe, je preiskava pokazala, da imajo vse različne vrste zadevnega izdelka enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti, čeprav ima preja HMLS nekatere posebne lastnosti v primerjavi z drugimi vrstami PVT (npr. modul, krčenje, natezna trdnost in odpornost proti utrujanju). Zato se šteje, da pomenijo en izdelek.
(12)
V zvezi z zatrjevanimi razlikami v stroškovni strukturi bi bilo treba navesti, da to samo po sebi ni odločilno merilo pri ugotavljanju, ali je preja HMLS drugačen izdelek od drugih vrst PVT. Razlike v stroških, cenah in proizvodnem postopku same po sebi ne upravičujejo, da bi bilo treba neko vrsto izdelka, kot je HMLS, šteti za drugačen izdelek, če ima ta vrsta izdelka enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti kot druge vrste izdelka.
(13)
Zato se ni štelo za utemeljeno HMLS izključiti iz obsega preiskave, zaradi česar je bilo treba trditve v zvezi s tem zavrniti.
(14)
Ker v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave od 16 do 20 začasne uredbe potrdijo.
3. DAMPING
3.1 Tajvan
3.1.1 Normalna vrednost
(15)
En proizvajalec izvoznik na Tajvanu je predložil dokaze, da se je cena glavnih surovin, to je prečiščene tereftalne kisline (Purified Terephtalic Acid - PTA) in monoetilen glikola (Mono Ethylene Glycol - MEG), ki ju je kupoval za proizvodnjo PVT, med OP spreminjala. Predvsem se je izkazalo, da so se nabavne cene močno znižale zlasti v četrtem četrtletju leta 2008. Zato je trdil, da bi bilo to treba upoštevati pri določitvi njegovih normalnih vrednosti, da bi bila zagotovljena poštena primerjava z izvoznimi cenami.
(16)
Ugotovitve iz uvodne izjave 18 izhajajo iz zelo podrobne analize podatkov, ki jih je predložil izvoznik in ki so bili preverjeni med preveritvenim obiskom. Zato se je štelo, da je določitev normalnih vrednosti za nekatera obdobja OP zaradi upoštevanja razlik v cenah surovin v tem primeru upravičena.
(17)
V zvezi z metodo, opisano v uvodnih izjavah 86 in 87 začasne uredbe, ni bilo drugih pripomb. Metoda, uporabljena za določitev normalne vrednosti za tajvanske proizvajalce izvoznike, se lahko potrdi.
3.1.2 Izvozna cena
(18)
Preiskava je pokazala, da je tajvanski proizvajalec iz uvodne izjave 15 prodal večje količine zadevnega izdelka na trg Unije v prvi polovici OP, ko so bile cene surovin nižje. To ugotovitev bi bilo treba upoštevati tudi glede na vsebino uvodne izjave 16.
(19)
Ker v zvezi z izvozno ceno ni bilo pripomb, se uvodna izjava 88 začasne uredbe potrdi.
3.1.3 Primerjava
(20)
Normalna vrednost in izvozna cena sta bili določeni, kot je pojasnjeno zgoraj. Tako določena normalna vrednost za navedenega proizvajalca in njegova izvozna cena sta se primerjali v obdobjih, med katerimi je minilo čim manj časa, da bi se upoštevale razlike, ki so vplivale na primerljivost cen. To je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.
(21)
Druge pripombe v zvezi s primerjavo normalne vrednosti in izvozne cene tajvanskih proizvajalcev izvoznikov niso bile prejete. Zato se lahko vsebina uvodne izjave 89 začasne uredbe potrdi.
3.1.4 Stopnje dampinga
(22)
Opozoriti je treba, da je bilo v uvodni izjavi 92 začasne uredbe ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga na ravni države za Tajvan de minimis. Dokončna stopnja dampinga, določena za tajvanskega proizvajalca iz uvodne izjave 15, je zdaj pod mejo de minimis. Zato je potrjeno, da je dokončna stopnja dampinga na ravni države za Tajvan de minimis.
3.2 LRK
3.2.1 Tržnogospodarska obravnava (TGO)
(23)
Spomniti je treba, da se je javilo 11 proizvajalcev izvoznikov v LRK. Te družbe so pomenile 100 % celotnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP. Za določitev dampinga za LRK je bil na podlagi največjega obsega izvoza izbran vzorec treh proizvajalcev izvoznikov ali skupin povezanih družb. Trije vzorčeni proizvajalci izvozniki so zahtevali TGO, toda ugotovljeno je bilo, da je do nje upravičen samo eden.
(24)
Po razkritju ugotovitev v zvezi s TGO sta proizvajalca izvoznika, ki jima TGO ni bila odobrena, predložila pripombe, ki so povzete v nadaljnjem besedilu.
(25)
Pripombe prvega proizvajalca izvoznika so se nanašale na omejevalno klavzulo v njegovih poslovnih dejavnostih, težave z računovodstvom in plačilo za določene dobrine, kot so pravice do rabe zemljišča.
(26)
Ta izvoznik je priznal obstoj omejevalne klavzule v svojem statutu. Trdil je, da klavzula ni več imela pravnih učinkov na njegovo dejavnost, vendar tega ni dokazal. Prav tako je v zvezi s težavami z računovodstvom priznal razlike med računovodskimi evidencami in revidiranimi finančnimi izkazi, vendar je trdil, da so bile te razlike majhne in da so bile pojasnjene med preiskavo. Pojasniti je treba, da težave z računovodstvom navedene družbe, zaradi katerih je bila TGO zavrnjena, niso bile majhne, ampak so bile znatne, zlasti pri knjiženju nekaterih sredstev in razlikah, ugotovljenih med nekaterimi računovodskimi knjigami in dokumenti, predloženimi med obiskom na kraju samem.
(27)
Pripombe drugega proizvajalca izvoznika so se nanašale predvsem na ugotovitve v zvezi s kapitalskim vložkom, omejevalno klavzulo v njegovih poslovnih dejavnostih in pridobitev pravic do rabe zemljišča.
(28)
V zvezi s kapitalskim vložkom je izvoznik ponovil iste trditve, kot jih je navedel v začasni fazi, in sicer da je kapital ustrezno vložil. Trdil je, da je tehnično strokovno znanje posebna kategorija znanja, ki je ni treba patentirati ali registrirati, in da je bil torej kapitalski vložek, čeprav v naravi, pravilno izveden. V zvezi z zadnjima zadevama je ponovil, da omejevalna klavzula ni obvezna za družbo in da naložbene zahteve, povezane s pridobitvijo zemljišča, niso izkrivljanja, ampak so povezane s politiko prostorskega razvoja države.
(29)
Vendar pa so bile te trditve že navedene in zavrnjene v začasni fazi. Tudi če so naložbene zahteve povezane s politiko prostorskega razvoja države, ne štejejo za združljive s TGO. Predloženi niso bili novi dokazi, ki bi lahko spremenili začasne sklepe iz ocene TGO v uvodnih izjavah 50 in 51 začasne uredbe.
(30)
Na podlagi navedenega se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od 46 do 52 začasne uredbe.
3.2.2 Individualna preiskava
(31)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 28 začasne uredbe, sta dva proizvajalca izvoznika, ki nista bila vključena v vzorec, zahtevala določitev individualne stopnje dampinga v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Vendar se zahteve po individualni obravnavi lahko preučijo šele po uvedbi začasnih ukrepov.
(32)
Ti družbi sta v danem roku odgovorili na obrazec zahtevka za TGO. Komisija je po uvedbi začasnih ukrepov v prostorih zadevnih družb zbrala in preverila informacije, predložene na obrazcih zahtevka, in vse druge informacije, ki so se ji zdele pomembne.
-
Oriental Industries Co., Ltd,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Merila za TGO so na kratko in le zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljnjem besedilu:
1.
poslovne odločitve in stroški se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški glavnih vložkov v veliki meri odražajo tržne vrednosti;
2.
podjetja imajo en sam jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (MRS) in se uporabljajo za vse namene;
3.
odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;
4.
stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost;
5.
pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.
(34)
Za obe družbi je v registracijskih dokumentih določena omejevalna klavzula glede porazdelitve prodaje med izvoznim in domačim trgom. Pri enem izvozniku so bile v računovodskem sistemu vlagatelja ugotovljene številne nedoslednosti in pomanjkljivosti, iz katerih sledi, da računi niso bili jasni, pripravljeni in revidirani v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Nazadnje so bila odkrita nekatera izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva, zlasti v zvezi z nakupom pravic družbe do rabe zemljišča.
(35)
Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da nobena od obeh družb ni dokazala, da je izpolnila vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato jima TGO ni bilo mogoče odobriti.
3.2.3 Individualna obravnava (v nadaljnjem besedilu: IO)
(36)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, zajete v navedenem členu, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen v primerih, ko družbe dokažejo izpolnjevanje vseh meril iz člena 9(5) osnovne uredbe, in se jim zato odobri IO.
(37)
Nobeden od obeh proizvajalcev izvoznikov, ki sta zahtevala individualno obravnavo, ni izpolnjeval meril TGO, vendar sta zahtevala IO, če jima TGO ne bo odobrena.
(38)
Le zaradi lažjega sklicevanja so spodaj na kratko povzeta merila IO:
1.
v primeru družb ali skupnih družb, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino;
2.
izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji so svobodno določeni;
3.
večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki se pojavljajo v upravnem odboru ali na ključnih upravljavskih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države;
4.
pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in
5.
država se ne vmešava toliko, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve.
(39)
Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da sta ta dva proizvajalca izvoznika v LRK, ki nista vključena v vzorec in ki sta zahtevala individualno obravnavo, izpolnila vse zgoraj navedene zahteve za odobritev IO, kot določa člen 9(5) osnovne uredbe.
3.2.4 Primerljiva država
(40)
Kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 57 do 62 začasne uredbe, se je štelo, da ZDA niso ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK. Namesto tega je bil v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK izbran Tajvan.
(41)
Po uvedbi začasnih ukrepov so nekatere strani predlagale, naj se kot primerljiva država raje uporabi Koreja. Trdile so, da je Koreja ustreznejša od Tajvana, ker korejski proizvajalci izvozniki prav tako uporabljajo novejšo tehnologijo proizvodnje v enem koraku, njihovi končni izdelki so zelo primerljivi z izdelki iz LRK, korejski notranji trg je velik in primerljiv s trgom LRK, poleg tega pa za nobeno družbo v Koreji ni bilo ugotovljeno, da izvaja damping.
(42)
Glede izbire primerljive države so bila proučena naslednja merila: primerljivost obsega proizvodnje končnih izdelkov v državi z netržnim gospodarstvom in morebitni primerljivi državi, reprezentativnost domače prodaje (transakcij) nepovezanim strankam v primerjavi z izvozi zadevnega izdelka s poreklom iz države z netržnim gospodarstvom, stopnja konkurenčnosti na notranjem trgu primerljive države, primerljivost dostopa do surovin in energije, pripravljenost izvoznikov v morebitni primerljivi državi za sodelovanje v preiskavi.
(43)
Nadaljnja analiza, ki je bila izvedena po uvedbi začasnih ukrepov, je temeljila na vseh razpoložljivih informacijah za analizo ustreznih meril. Ta analiza je pokazala, da med Korejo in Tajvanom pri nekaterih merilih v resnici obstajajo podobnosti. Vendar se je zdelo, da je v celoti gledano Tajvan najustreznejša primerljiva država.
(44)
Analiza je pokazala, da je obseg končnih izdelkov v Koreji in na Tajvanu zelo primerljiv z obsegom končnih izdelkov, ki jih proizvedejo proizvajalci v LRK, veliko količino izdelkov, prodanih na notranjem trgu v obeh državah, pa je mogoče primerjati z izvozom iz LRK. To merilo je pokazalo, da je obseg nekoliko bolj primerljiv za Korejo, saj ima obsežnejšo proizvodnjo kot Tajvan.
(45)
Vendar se pomen tega merila ne sme preceniti glede na preostala merila, kot so reprezentativnost domačih prodajnih transakcij v primerjavi z izvozom, dostop do surovin in stopnja konkurenčnosti v primerljivi državi.
(46)
Ugotovljeno je bilo, da sta Koreja in Tajvan v primerjavi z izvozom iz LRK imela več reprezentativne domače prodaje, za katero normalna vrednost ne bi bila konstruirana. Vendar je bilo ugotovljeno, da so transakcije tajvanskih izvoznikov na splošno bolj reprezentativne kot transakcije korejskih izvoznikov. Normalna vrednost za večji obseg in za več vrst zadevnega izdelka bi morala biti konstruirana, če bi bila kot primerljiva država izbrana Koreja.
(47)
Glede stopnje konkurenčnosti je ena stran trdila, da je imel en tajvanski proizvajalec izvoznik prevladujoč položaj na svojem notranjem trgu, kar bi prav tako moralo preprečiti uporabo Tajvana kot primerljive države.
(48)
Veliko število proizvajalcev je lahko znak konkurence v državi. Treba pa je proučiti, ali med proizvajalci v primerljivi državi vlada konkurenca, ki omogoča zadosten dobiček, vendar ne čezmernega dobička.
(49)
Ugotovljeno je bilo, da so v Koreji štirje domači proizvajalci in da notranji trg dopolnjuje uvoz PVT. Na Tajvanu delujeta dva proizvajalca, notranji trg pa prav tako dopolnjujejo zunanji viri. Vendar je preiskava pokazala, da raven domačih cen v Koreji kljub nižjim stroškom ni bila nižja kot na Tajvanu. Dobiček, ustvarjen na korejskem trgu, je povprečno znašal 18 %, pri čemer so korejski proizvajalci PVT dosegli več kot 20-odstotni dobiček od prometa za zadevni izdelek. To je veliko več kot na Tajvanu, kjer je dobiček znašal od 5 % do 9 %.
(50)
Zato se šteje, da je na Tajvanu konkurenca velika in da dobiček ni čezmeren.
(51)
Kar zadeva dostop do surovin, je Koreja za Tajsko daleč največja svetovna proizvajalka in izvoznica PTA. S to konkurenčno prednostjo korejskih proizvajalcev je mogoče deloma pojasniti, zakaj je bila cena surovin v Koreji povprečno nižja kot na Tajvanu in v LRK. Preiskava je pokazala, da je večina preverjenih korejskih družb pridobivala surovine od povezanih družb ali jih je lahko proizvajala sama. Nasprotno pa na Tajvanu nobena od preiskanih družb ni proizvajala svojih surovin in so jih v glavnem pridobivale od povezanih in nepovezanih strank, podobno kot v LRK.
(52)
Razpoložljive informacije in dejstvo, da imajo tajvanski proizvajalci izvozniki povezane proizvajalce PVT v LRK, kažejo, da se znotraj skupin uporabljajo isti dobavni viri surovin, da se realizirajo ekonomije obsega in dosežejo boljše cene. Zato se je štelo, da so pogoji dostopa do surovine v LRK zelo podobni pogojem na Tajvanu.
(53)
Na podlagi tega se šteje, da izbira Tajvana ni bila nerazumna in je v tem primeru ustreznejša. Tajvan je zato potrjen kot primerljiva država.
3.2.5 Normalna vrednost
3.2.5.1 Vzorčeni proizvajalec izvoznik, ki mu je bila odobrena TGO
(54)
Ker ni bilo pripomb k normalni vrednosti, določeni za družbo, ki ji je bila dodeljena TGO, se uvodni izjavi 64 in 65 začasne uredbe potrdita.
3.2.5.2 Proizvajalci izvozniki, ki jim TGO ni bila odobrena
(55)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, je en proizvajalec na Tajvanu dokazal, da se je njegova nabavna cena glavne surovine, uporabljene za proizvodnjo PVT, v OP spreminjala, in je zahteval, naj se to upošteva pri določitvi normalne vrednosti. Ta zahteva se je štela za utemeljeno, normalne vrednosti, določene za Tajvan, ki je v tem primeru primerljiva država, pa so bile ustrezno spremenjene.
3.2.6 Izvozna cena
(56)
Kot je razloženo v uvodni izjavi 68 začasne uredbe, je ves zadevni izdelek, ki so ga prodali vzorčeni proizvajalci izvozniki na trgu Unije, prodan neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Zato je bil izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. Izvoz posamezno preučenih družb je bil prav tako izveden neposredno nepovezanim strankam, zato je bila metoda, opisana v uvodni izjavi 68 začasne uredbe, prav tako uporabljena za določitev izvozne cene teh družb.
(57)
Ker v zvezi z izvozno ceno ni bilo pripomb, se uvodna izjava 68 začasne uredbe potrdi.
3.2.7 Primerjava
(58)
Spremembe normalne vrednosti, določene za primerljivo državo, so bile primerjane z izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Kot je prikazano v uvodni izjavi 63, je to vodilo v znižanje dokončnih stopenj dampinga za tri vzorčene proizvajalce izvoznike v LRK.
(59)
Ugotavlja se, da predstavlja prilagoditev posrednega obdavčenja iz uvodne izjave 69 začasne uredbe razliko med davkom na dodano vrednost (DDV), ki se plačuje pri domači prodaji, in DDV, ki se plačuje pri izvoznih prodajnih transakcijah, ob ustreznem upoštevanju stopnje vračila DDV za izvoz. Sodelujoči proizvajalci izvozniki so nasprotovali načinu izračuna prilagoditve in trdili, da bi bilo treba pri oceni višine DDV, ki ni bil povrnjen, upoštevati sistem DDV, ki se uporablja za posebno predelavo in postopke prodaje.
(60)
Glede te trditve se ugotavlja, da je prilagoditev temeljila na določbah člena 2(10)(b) osnovne uredbe, ki predvideva prilagoditev normalne vrednosti za uvozne stroške in posredne davke, tj. kategorijo, ki vključuje DDV. Na tej podlagi je bila trditev zavrnjena.
(61)
Ker ni bilo drugih pripomb k primerjavi, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodna izjava 69 začasne uredbe potrdi.
3.2.8 Stopnje dampinga
(62)
Zaradi spremenjenih povprečnih normalnih vrednosti, določenih za Tajvan, primerljivo državo, in primerjave z izvozno ceno kitajskih proizvajalcev izvoznikov so bile dokončne stopnje dampinga znižane.
(63)
Dokončne stopnje dampinga za kitajske proizvajalce izvoznike so:
-
5,1 % za Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % za Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % za Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec.
(64)
Pri družbah, ki sta zahtevali individualno obravnavo, so dokončne stopnje dampinga:
-
9,8 % za Oriental Industries (Suzhou) Ltd,
-
0 % za Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3 Koreja
3.3.1 Normalna vrednost
(65)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z normalno vrednostjo, pojasnjeno v uvodnih izjavah 75 in 76 začasne uredbe, se te ugotovitve potrdijo.
3.3.2 Izvozna cena
(66)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z izvozno ceno, se uvodni izjavi 77 in 78 začasne uredbe potrdita.
3.3.3 Primerjava
(67)
Ker ni bilo drugih pripomb k primerjavi, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodne izjave od 79 do 81 začasne uredbe potrdijo.
3.3.4 Stopnje dampinga
(68)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi s stopnjami dampinga, ki bi spremenile začasne ugotovitve glede Koreje, se uvodne izjave od 82 do 85 začasne uredbe potrdijo.
4. ŠKODA
4.1 Proizvodnja Unije
(69)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo Unije, se uvodne izjave od 94 do 96 začasne uredbe potrdijo.
4.2 Opredelitev industrije Unije
(70)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z opredelitvijo industrije Unije, se uvodna izjava 97 začasne uredbe potrdi.
4.3 Potrošnja Unije
(71)
Spomniti je treba, da je bila potrošnja Unije določena na podlagi podatkov Eurostata za celotni uvoz in na podlagi celotne prodaje industrije Unije na trgu Unije, vključno z oceno na podlagi podatkov iz pritožbe v zvezi s prodajo tihih proizvajalcev.
Preglednica 1
Potrošnja Unije
2005
2006
2007
2008
OP
V tonah
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks 2005 = 100
100
106
120
109
93
Vir: Eurostat, podatki o pritožbi in izpolnjeni vprašalniki.
(72)
Skupna potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Med letoma 2005 in 2007 se je povečala za 20 % in se nato od leta 2007 do obdobja OP zmanjšala za 27 %. Zmanjšanje potrošnje v letu 2008 in OP je bilo posledica manjšega povpraševanja zaradi gospodarske krize, zlasti v drugi polovici leta 2008.
(73)
Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave od 98 do 100 začasne uredbe potrdijo.
4.4 Uvoz v Evropsko unijo iz LRK, Koreje in s Tajvana
4.4.1 Kumulativna ocena učinkov uvoza
(74)
Spomniti je treba, da uvoz iz Koreje in s Tajvana ni bil kumuliran z dampinškim uvozom iz LRK, ker se v OP korejski in tajvanski uvoz nista izvajala po dampinških cenah, kot je navedeno v uvodnih izjavah 102 in 103 začasne uredbe.
(75)
Treba je opozoriti, da je bil za oceno, ali je treba uvoz iz zadevnih držav v sedanji preiskavi kumulativno oceniti, uvoz iz vsake države individualno preučen glede na pogoje iz člena 3(4) osnovne uredbe. Ker je bila stopnja dampinga v zvezi z uvozom iz Koreje in s Tajvana pod de minimis, je bilo sklenjeno, da se uvoz iz Koreje in s Tajvana ne kumulira z dampinškim uvozom iz LRK. Na podlagi te ugotovitve je bil ta uvoz analiziran ločeno v uvodnih izjavah od 147 do 152 začasne uredbe v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe.
4.4.2 Dampinški uvoz iz LRK
(76)
Spomniti je treba, da je bilo za enega proizvajalca izvoznika v LRK začasno ugotovljeno, da ni izvajal dampinga svojih izdelkov na trgu Unije. V skladu s tem je bil ta izvoz izključen iz analize razvoja dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije. Na podlagi individualnih preiskav, izvedenih po uvedbi začasnih ukrepov, je bilo za izvoz dodatnega proizvajalca izvoznika v LRK ugotovljeno, da ni bil dampinški, kot je navedeno v uvodni izjavi 64. Zato je bil ta uvoz prav tako izključen iz analize razvoja dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije in vpliva na industrijo Unije. Podatki glede dampinškega uvoza iz LRK so bili ustrezno spremenjeni.
Preglednica 2
Dampinški uvoz iz LRK
2005
2006
2007
2008
OP
Uvoz (v tonah)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indeks
100
274
718
898
883
Tržni delež
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Povprečna cena v EUR/tono
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indeks
100
61
55
57
55
Vir: Eurostat, podatki o pritožbi in izpolnjeni vprašalniki.
(77)
Po pregledu podatkov v zvezi z dampinškim uvozom iz LRK je bilo ugotovljeno, da se je njegov obseg v obravnavanem obdobju izrazito povečal - za več kot osemkrat, medtem ko so se povprečne uvozne cene močno znižale, in sicer za 45 %.
4.4.3 Nelojalno nižanje cen
(78)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z nelojalnim nižanjem cen, se potrdi metodologija iz uvodnih izjav 110 in 111 začasne uredbe za določitev nelojalnega nižanja cen. Vendar pa je bila na podlagi individualnih preiskav, odobrenih po uvedbi začasnih ukrepov, kot je navedeno v uvodni izjavi 31, primerjava cen podobnih vrst izdelkov znova ocenjena. Ta ponovna ocena je potrdila, da je v OP dampinški uvoz iz LRK nelojalno znižal cene industrije Unije za 24,1 %.
4.5 Gospodarski položaj industrije Unije
(79)
Spomniti je treba, da je bilo za uvoz iz Koreje, s Tajvana in iz dveh kitajskih družb ugotovljeno, da ni bil dampinški, zato se ne kumulira z dampinškim uvozom iz LRK. Zato je bil izključen iz analize učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije in ocenjen posebej.
(80)
Kakor je navedeno v uvodni izjavi 113 začasne uredbe, je preučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije zajela ovrednotenje vseh gospodarskih kazalnikov za oceno položaja industrije Unije od leta 2005 do konca OP.
(81)
Treba je spomniti, da je bila v začasni fazi slika škode jasna, saj so vsi kazalniki škode v obravnavanem obdobju prikazovali zniževanje: obseg proizvodnje (- 36 %), obseg prodaje (- 29 %), prodajne cene (- 9 %) in tržni delež (- 23 %). Poleg tega so se kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot sta dobičkonosnost (- 16,3 odstotne točke) in denarni tok (- 141 %), prav tako izrazito poslabšali, medtem ko so se naložbe znatno zmanjšale (- 89 %).
(82)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti, obsegom prodaje in tržnim deležem, cenami, zalogami, zaposlenostjo, plačami in produktivnostjo ter kazalniki finančne uspešnosti industrije Unije, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od 114 do 126 začasne uredbe potrdijo.
(83)
Ker drugih pripomb v zvezi z gospodarskim položajem industrije Unije ni bilo, se potrdi sklep, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, kot je določeno v uvodnih izjavah od 127 do 130 začasne uredbe.
5. VZROČNOST
5.1 Uvodna opomba
(84)
V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.
5.2 Učinek dampinškega uvoza
(85)
Dampinški uvoz iz LRK se je v obravnavanem obdobju izrazito povečal. Po pregledu podatkov v zvezi z dampinškim uvozom s poreklom iz LRK, kot je opisan v uvodni izjavi 76, se je obseg dampinškega uvoza iz LRK med letom 2005 in OP povečal za več kot osemkrat, s čimer se je njegov tržni delež povečal za približno 16 odstotnih točk. V istem obdobju se je potrošnja Unije zmanjšala za 7 %.
(86)
Med obravnavanim obdobjem se je industrija Unije spopadala z znatnim 29-odstotnim upadom obsega prodaje in posledično z izgubo tržnega deleža od 51,1 % do 39,2 %, kar pomeni skoraj 12 odstotnih točk. V obdobju med letom 2008 in OP se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za dve odstotni točki, medtem ko se je tržni delež dampinškega uvoza povečal kljub upadanju povpraševanja na trgu Unije.
(87)
Kar zadeva cene dampinškega uvoza, so se na podlagi pregleda podatkov, kot je opisan v uvodni izjavi 76, v obravnavanem obdobju znižale za 45 % in so znatno nelojalno nižale cene, ki jih je na trgu Unije zaračunavala industrija Unije. To je industriji Unije preprečilo, da bi zvišala cene in pokrila višje cene surovin. Zato se je dobičkonosnost prodaje industrije Unije na trgu Unije zmanjšala, kakor je razloženo v uvodni izjavi 81 začasne uredbe, in sicer z dobička v višini 3 % leta 2005 na izgubo v višini 13,3 % v OP.
(88)
Preiskava je prav tako pokazala, da je naraščajoč obseg nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK na splošno negativno vplival na trg, ker je nižal cene. Nenehni pritisk na trg Unije ni dovolil industriji Unije, da bi svoje prodajne cene prilagodila višjim cenam surovin, zlasti v letu 2008, ko so bile cene surovin najvišje. To pojasnjuje izgubo tržnega deleža in zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije.
(89)
Glede na navedeno in ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z vplivom dampinškega uvoza, se lahko potrdi, da je veliko povečanje nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK znatno negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije.
5.3 Učinek drugih dejavnikov
5.3.1 Nedampinški uvoz
(90)
V zvezi z učinkom nedampinškega uvoza iz LRK je treba spomniti, da je bilo za dva kitajska proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da nista izvajala dampinga PVT na trgu Unije. Medtem ko ni mogoče izključiti, da je ta uvoz deloma prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, se šteje, da glede na obseg in zlasti cene, ki so bile v povprečju višje od cen dampinškega uvoza, vpliv tega nedampinškega uvoza ni takšen, da bi lahko prekinil vzročno povezavo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.3.2 Drugi dejavniki
(91)
Treba je spomniti, da so bili v analizi vzročnosti preučeni tudi drugi dejavniki, in sicer razvoj povpraševanja na trgu Unije, razvoj cen surovin, lastna proizvodnja industrije Unije, izvoz industrije Unije, uvoz iz drugih držav, vključno z uvozom iz Koreje in s Tajvana, ter uspešnost drugih proizvajalcev v Uniji.
(92)
Ena stran je trdila, da z analizo vzročnosti ni bilo dokazano, da škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki, kot je dampinški uvoz, ni bila pripisana kitajskemu uvozu. Zlasti je trdila, da so dejavniki, kot so razvoj povpraševanja in višje cene surovin, prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, in niso bili upoštevani pri analizi vzročnosti.
(93)
V zvezi z razvojem povpraševanja je treba spomniti, da se je tržni delež uvoza iz LRK kljub manjšemu povpraševanju povečal. Glede dviga cen surovin se priznava, da so se v prvi polovici OP povišale, kot je navedeno v uvodni izjavi 139 začasne uredbe. Vendar so se v drugi polovici OP znižale. Ta nihanja cen surovin so vplivala na vse gospodarske subjekte. Ker ni bilo pritiska na cene, ki bi ga izvajal nizkocenovni uvoz iz LRK, bi bilo mogoče pričakovati, da bi industrija Unije lahko prilagodila svoje prodajne cene v skladu z razvojem cen surovin. Zato se uvodne izjave od 138 do 140 začasne uredbe potrdijo, trditev pa se posledično zavrne.
(94)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z lastno proizvodnjo ali uspešnostjo izvoza industrije Unije, se uvodne izjave od 141 do 143 začasne uredbe potrdijo.
(95)
Nekatere strani so prav tako trdile, da proizvajalci Unije zaradi nizkocenovnega uvoza iz Koreje in s Tajvana ne bi mogli zvišati svojih cen, da bi se upoštevali spremenjeni stroški surovin.
(96)
V zvezi s tem se najprej ugotavlja, da so v celotnem obravnavanem obdobju cene uvoza iz Koreje in s Tajvana ostale višje kot povprečne uvozne cene iz LRK. Drugič, med letom 2007 in koncem OP se je obseg uvoza znatno zmanjšal. Zato se šteje, da obseg in cene tega uvoza niso mogli biti glavni vzrok za znatno škodo industrije Unije, zato ne morejo prekiniti vzročne povezave med škodo, ki jo je utrpela Unija, in dampinškim uvozom iz LRK. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(97)
Ker ni bilo nobene druge pripombe glede uvoza iz tretjih držav, vključno s Korejo in Tajvanom, se uvodne izjave od 144 do 152 začasne uredbe potrdijo.
(98)
Ker v zvezi z drugimi proizvajalci v Uniji ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi 153 in 154 začasne uredbe potrdita.
(99)
Po začasnem razkritju je ena stran trdila, da bi bilo treba manjšo dobičkonosnost industrije Unije pripisati velikemu deležu t. i. proizvodnje v dveh korakih, zastopane v proizvodni zmogljivosti industrije Unije, in domnevnim zamudam industrije Unije pri izvajanju sodobnega proizvodnega postopka, t. i. proizvodnega postopka v enem koraku.
(100)
Opozoriti je treba, da se ponudba vrst izdelkov, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci izvozniki v LRK in industrija Unije, večinoma prekriva. Industrija Unije uporablja t.i. proizvodni postopek v dveh korakih, saj omogoča proizvodnjo posebnih vrst izdelkov, ki se na trgu običajno prodajajo po višji ceni. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah od 85 do 89, je prisotnost nizkocenovnega dampinškega uvoza PVT iz PRC vplivala na celotni trg Unije z opaznim pritiskom na nižanje cen.
(101)
Zato se šteje, da obstoj dveh različnih proizvodnih postopkov sam po sebi ni mogel znatno vplivati na stopnje dobička, zlasti glede na pritisk na cene, ki ga je izvajal dampinški uvoz iz LRK. Poleg tega ni bilo predloženih trdnih dokazov, ki bi podpirali trditev, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi pomanjkanja sodobnejše tehnologije. Ta trditev je bila torej zavrnjena.
(102)
Glede na navedeno in ker ni drugih pripomb, se sklene, da je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe, uvodne izjave od 155 do 158 začasne uredbe pa se potrdijo.
6. INTERES UNIJE
6.1 Uvodna opomba
(103)
Analiza interesa Unije je bila prilagojena, da se upoštevajo spremembe stopenj dampinga po pripombah k začasnemu razkritju in individualnih preiskavah, izvedenih po uvedbi začasnih ukrepov. V skladu s tem in glede na visoko stopnjo sodelovanja bi za večino uvoza iz LRK veljala približno 5-odstotna stopnja dajatve, kot je navedeno v uvodni izjavi 63.
6.2 Industrija Unije
(104)
Spomniti je treba, da industrijo Unije sestavljajo štirje proizvajalci s sedežem v različnih državah članicah, ki v dejavnostih, povezanih s PVT, neposredno zaposlujejo več kot 1 300 ljudi. Vsi kazalniki škode, zlasti tisti, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, so v obravnavanem obdobju izkazali negativno gibanje. Tudi zaposlenost se je znatno zmanjšala, in sicer za 23 %, kar v obravnavanem obdobju ustreza zmanjšanju za približno 400 ekvivalentov polnega delovnega časa.
(105)
Po uvedbi začasnih ukrepov je industrija Unije sporočila, da so bile tovarne, ki so bile zaradi dampinškega uvoza nedejavne, nedavno spet odprte. To kaže, da so že začasni ukrepi pozitivno vplivali na industrijo Unije.
(106)
Pričakuje se, da bi uvedba dokončnih protidampinških dajatev na uvoz s poreklom iz LRK dodatno pozitivno vplivala na gospodarski položaj industrije Unije in ji omogočila, da znova pridobi vsaj del izgubljenega tržnega deleža.
(107)
Ker v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave od 160 do 163 začasne uredbe potrdijo.
6.3 Uvozniki
(108)
Nekatere strani so trdile, da z analizo vpliva ukrepov na uvoznike niso bile odpravljene težave hitre zamenjave dobaviteljev PVT. V zvezi s tem se priznava, da lahko zamenjava virov dobave traja nekaj časa, odvisno od končne uporabe. Vendar bodo na voljo drugi viri, vključno z uvozom iz Koreje in s Tajvana ter uvozom dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov iz uvodnih izjav 63 in 64, za katere ne bo veljala protidampinška dajatev. Zato je bila ta trditev zavrnjena, začasni sklep, da ukrepi ne bodo znatno negativno vplivali na uvoznike, pa se potrdi.
(109)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi (164) in (165) začasne uredbe potrdita.
6.4 Uporabniki
(110)
Uporabniki PVT so pokazali velik interes za ta primer. Od 68 kontaktiranih uporabnikov jih je 33 sodelovalo v preiskavi. Ta je pokazala, da je 24 od 33 sodelujočih uporabnikov kupovalo PVT v LRK. 12 % tega uvoza je bilo iz družb, ki niso izvajale dampinga.
(111)
V začasni fazi je bila analiza glede vpliva ukrepov na uporabnike izvedena z razvrščanjem uporabnikov v štiri ločene industrijske sektorje (pnevmatike, avtomobilski sektor, vrvi in industrijska uporaba). Pred uvedbo začasnih ukrepov so bili preverjeni štirje uporabniki (dva v sektorju pnevmatik, po eden pa v avtomobilskem sektorju in sektorju industrijske uporabe). Po uvedbi začasnih ukrepov je bilo nadalje preiskano, v kolikšni meri bodo ukrepi negativno vplivali na vsak sektor. V ta namen so bili v prostorih sedmih uporabnikov izvedeni dodatni preveritveni obiski, kot je navedeno v uvodni izjavi 5. Med skupno 11 preverjenimi uporabniki je bilo pet malih in srednje velikih podjetij (MSP). Na osnovi preverjenih podatkov je bil pregledan ocenjeni vpliv ukrepov na stopnje dobička uporabnikov, pri čemer sta se upoštevala spremenjena stopnja dajatev in dejstvo, da je bilo za še enega kitajskega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da ne izvaja dampinga.
(112)
Kar zadeva uporabnike v sektorju pnevmatik, so proizvajalci pnevmatik skupno vrnili štiri izpolnjene vprašalnike. Od tega sta bila dva preverjena pred uvedbo začasnih ukrepov, eden pa po njej. V skladu z razpoložljivimi podatki za ta sektor je delež PVT glede na njegove proizvodne stroške relativno omejen, povprečno manj kot 1 %. Samo za enega sodelujočega uporabnika je bilo ugotovljeno, da uvaža zadevni izdelek iz LRK. Vendar je ves ta uvoz prihajal iz družbe v LRK, ki ni izvajala dampinga. Zato se sklene, da na podlagi razpoložljivih podatkov predlagani ukrepi ne bodo vplivali na sektor pnevmatik.
(113)
V zvezi z uporabniki v avtomobilskem sektorju (večinoma proizvajajo varnostne pasove in zračne blazine), ki predstavljajo 5 % celotnega uvoza PVT v OP, je bilo skupno vrnjenih šest izpolnjenih vprašalnikov. Preverjeni sta bili dve družbi, ena pred uvedbo začasnih ukrepov in ena po njej. Po preveritvenih obiskih je bil delež kitajske PVT, ki se uporablja v avtomobilskem sektorju, spremenjen na 15 %. Preveritveni obiski so prav tako pokazali, da so na splošno dejavnosti, v katerih se je uporabljala PVT, predstavljale več kot 30 % celotnega prometa sodelujočih družb in ne 4 %, kot je bilo določeno v začasni fazi. Potrjeno je, da povprečni dobiček, dosežen v tem sektorju pri izdelkih, za katere se uporablja PVT, znaša približno 3 %. Na podlagi navedenega se sklene, da uvedba ukrepov na splošno verjetno ne bi resno vplivala na avtomobilski sektor, saj bo še vedno dobičkonosen, poleg tega pa LRK ni glavni vir dobave.
(114)
V zvezi z uporabniki v sektorju vrvi so bili skupno vrnjeni trije izpolnjeni vprašalniki, po uvedbi začasnih ukrepov pa je bila preverjena ena družba. Vse sodelujoče družbe v tem sektorju so MSP in so v OP predstavljala manj kot 1 % celotnega uvoza iz LRK. Potrjeno je, da znaša delež dejavnosti PVT približno 18 % njihove celotne dejavnosti. Povprečna stopnja dobička, dosežena v sektorju, v katerem se uporablja PVT, je bila začasno določena na približno 8 %. Vendar je bila po preveritvenem obisku in naknadnem popravku predloženih podatkov v izpolnjenih vprašalnikih stopnja dobička, dosežena v tem sektorju, popravljena na - 0,4 %. Preiskava je pokazala, da je večina uvoza (71 %) v OP izvirala iz LRK, 22 % uvoza pa je izviralo iz Koreje. Glede na spremenjeno stopnjo dajatve pa bo vpliv na družbe v tem sektorju, če bodo PVT še naprej pridobivale iz LRK, verjetno omejen. Poleg tega obstajajo številni alternativni viri dobave.
(115)
Ne nazadnje, v zvezi z uporabniki v sektorju industrijske uporabe je bilo vrnjenih skupno 20 izpolnjenih vprašalnikov, uporabniki pa so predstavljali 21 % celotnega uvoza iz LRK. Preverjenih je bilo pet družb, ena pred uvedbo začasnih ukrepov in štiri po njej. Na podlagi razpoložljivih informacij za ta sektor po preveritvenih obiskih je bil delež dejavnosti, povezanih s PVT, spremenjen na 54 % celotne dejavnosti. Preiskava je pokazala, da so uporabniki v glavnem kupovali PVT od LRK (42 %) in Koreje (24 %), medtem ko ga je 29 % izviralo od dobaviteljev v Uniji in tretjih državah. Na podlagi podatkov, zbranih med preveritvenimi obiski, ki so sledili uvedbi začasnih ukrepov, je bila povprečna stopnja dobička, doseženega v tem sektorju, spremenjena in določena na 17 %. Vendar zbrani podatki kažejo, da povprečna stopnja dobička, opredeljena za celotni sektor, ni reprezentativna za MSP, ki so v OP povprečno imela negativno stopnjo dobička, in sicer - 1,9 %. V najslabšem primeru, to je če bi ta MSP kupovala od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere veljajo ukrepi, in ne bi zamenjala vira dobave, bi se z uvedbo dokončnih ukrepov njihova dobičkonosnost zmanjšala z - 1,9 % na - 3,3 %. Vzrok za to bi bilo dejstvo, da je delež njihovih nakupov PVT iz LRK večji kot pri večjih družbah, ki bi ostale zelo dobičkonosne. Vendar se pričakuje, da bi lahko ta MSP vsaj del svojih nakupov spremenila in ga opravila pri dobaviteljih, za katere ukrepi ne veljajo.
(116)
Nekateri uporabniki so trdili, da je bil negativni učinek protidampinških ukrepov na njihovo dobičkonosnost pri začasni analizi interesa Unije podcenjen. Prav tako so trdili, da bi imeli težave pri prenosu zvišanja stroškov na svoje stranke, in dvomili, da bi lahko našli druge vire dobave. Nekatere strani so prav tako dvomile o zmožnosti proizvajalcev Unije za dobavo zahtevanih izdelkov. Ne nazadnje je bil izpostavljen negativni učinek ukrepov na industrijo na koncu proizvodne verige in posledično na zaposlenost v Uniji.
(117)
Kar zadeva trditev v zvezi z dobičkonosnostjo, je analiza, temelječa na spremenjenih podatkih po preveritvenih obiskih, opravljenih po uvedbi začasnih ukrepov, v resnici pokazala, da bi ukrepi negativno vplivali na del sektorja vrvi in industrijske uporabe, če bi uporabniki, ki kupujejo od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere veljajo ukrepi, to nadaljevali in ne bi zamenjali vira dobave. Vendar bo ta vpliv verjetno omejen glede na znižano stopnjo dajatve in obstoj drugih virov dobave.
(118)
V zvezi s trditvijo, da uporabniki ne bodo mogli prenesti povišanja stroškov na stranke, je preiskava pokazala, da bi bilo v nekaterih sektorjih morda res težko povišati cene. Vendar je treba spomniti, da bi v skladu s tem in glede na visoko stopnjo sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov za večino uvoza iz LRK veljala približno 5-odstotna stopnja dajatve, kot je navedeno v uvodni izjavi 103. Zato se pričakuje, da bi uporabniki lahko na stranke prenesli vsaj del povišanja stroškov, vsekakor pa je ocenjeno, da je tudi brez povišanja cen vpliv na njihovo dobičkonosnost precej omejen.
(119)
Glede trditve, da industrija Unije v primeru uvedbe protidampinških ukrepov ne bo mogla dobaviti zahtevanih izdelkov, je preiskava pokazala, da so se pri preteklih dobavah proizvajalcev Unije nekaterim uporabnikom občasno pojavile nekatere nepravilnosti. Vendar preiskava ni dokazala, da bi se te nepravilnosti ponavljale. Kar zadeva sporočeno težavo glede zamenjave vira dobave, so preveritveni obiski pokazali, da je treba pred obsežno uporabo nove PVT v proizvodnji v zvezi z njo opraviti številne preizkuse, katerih cilj je preveriti skladnost nove surovine s stroji in zahtevanimi standardi kakovosti končnih izdelkov. Trajanje preizkusnega postopka se razlikuje glede na uporabo končnega izdelka. Zato se priznava, da bi zamenjava dobavitelja lahko bila dolgotrajen in drag postopek za nekatere uporabnike, čeprav se to glede na proizvedene izdelke razlikuje. Preveritveni obiski pa so pokazali, da so nekatere družbe poskušale vzpostaviti strategijo razširitve dobaviteljev, da bi se izognile odvisnosti od enega vira.
(120)
Nekatere strani so prav tako opozorile na položaj MSP in trdile, da imajo te težave pri nabavi surovin, ker ne dosegajo najmanjših količin naročil, ki jih zahtevajo proizvajalci. V zvezi s tem se ugotavlja, da je pri težavah v zvezi z najmanjšimi količinami naročil videti, da gre za obstoječ vzorec poslovanja ne glede na uvedbo ukrepov. Zato se šteje, da uvedba dajatev sama po sebi ne bo vplivala na že vzpostavljene vzorce poslovanja med gospodarskimi subjekti. Zato se te trditve niso štele za utemeljene.
(121)
Ne nazadnje so nekatere zainteresirane strani trdile, da industrija Unije ne bi bila zanesljiv vir zaradi nepopolnosti ponudbe izdelkov, nižje kakovosti in višjih cen izdelkov. V zvezi s tem se ugotavlja, da tudi če proizvajalci Unije ne bi mogli dobaviti vseh zahtevanih izdelkov, obstajajo drugi viri dobave, ki bi morali omogočati dopolnitev ponudbe izdelkov. Poleg tega relativno nizka stopnja dajatve uporabnikom ne bi smela preprečiti, da dopolnijo svojo ponudbo izdelkov tako, da še naprej posegajo tudi po uvozu iz LRK. Tudi nedavna ponovna odprtja tovarn, kot je navedeno zgoraj, bi morala prispevati k reševanju te težave, če bi omogočala večjo zmogljivost proizvodnje večje ponudbe izdelkov. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(122)
Kar zadeva trditev o učinku ukrepov na industrijo na koncu proizvodne verige in posledično na zaposlitev v Uniji, se šteje, da bi glede na navedeno vpliv moral biti zanemarljiv.
6.5 Sklep o interesu Unije
(123)
Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz PVT s poreklom iz LRK.
7. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
7.1 Stopnja odprave škode
(124)
Ker ni bilo utemeljenih pripomb, ki bi spremenile sklep glede stopnje odprave škode, se uvodne izjave od 179 do 183 začasne uredbe potrdijo.
7.2 Dokončni ukrepi
(125)
Glede na navedeno se šteje, da bi bilo treba v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe dokončne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz PVT s poreklom iz LRK na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V skladu s tem bi morale biti vse stopnje dajatev določene na ravni ugotovljenih stopenj dampinga.
(126)
Glede na to, da so bile stopnje dampinga, določene za Korejo in Tajvan, pod mejo de minimis, dokončne protidampinške dajatve ne bodo uvedene na uvoz s poreklom iz Koreje in s Tajvana.
(127)
Predlagane protidampinške dajatve so naslednje:
Družba
Stopnja odprave škode
Stopnja dampinga
Protidampinška stopnja dajatve
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
n. r.
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
n. r.
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Vse druge družbe v LRK
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse „druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in sicer navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(129)
Vsak zahtevek za uporabo za navedeno družbo določene stopnje protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba takoj vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezane na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do posameznih stopenj dajatve.
(130)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po ustrezni preučitvi pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.
(131)
Za zagotovitev enake obravnave katerih koli novih izvoznikov in sodelujočih družb, ki niso vključeni v vzorec, navedenih v Prilogi k tej uredbi, bi bilo treba sprejeti določbe za tehtano povprečno dajatev, ki se uvede za navedene družbe, ki se morajo uporabiti za katerega koli novega izvoznika, ki bi bil sicer upravičen do pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, saj člen 11(4) ne velja, kadar se uporabi vzorčenje.
7.3 Dokončno pobiranje začasnih dajatev
(132)
Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Unije, se šteje, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno poberejo v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev. Kadar so dokončne dajatve nižje od začasnih dajatev, se sprostijo začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev. Če so dokončne dajatve višje od začasnih, se dokončno poberejo samo varščine, položene na ravni začasnih dajatev.
8. ZAKLJUČEK POSTOPKA
(133)
Glede na ugotovitve o uvozu s poreklom iz Koreje in s Tajvana se postopek v zvezi s tema državama zaključi -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra (razen šivalne preje), ki ni pripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, trenutno uvrščena pod oznako KN 5402 20 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo navedene družbe, so:
Družba
Dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
5,5
A975
Družbe s seznama v Prilogi
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Vse druge družbe
9,8
A999
3. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
Protidampinški postopek v zvezi z uvozom preje visoke trdnosti po poreklu iz Republike Koreje in s Tajvana je zaključen.
Člen 3
Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (EU) št. 478/2010 na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra (razen šivalne preje), ki ni pripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, trenutno uvrščena pod oznako KN 5402 20 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske se dokončno poberejo po stopnji dokončne dajatve, uvedene v skladu s členom 1. Zavarovani zneski, ki presegajo dokončne stopnje protidampinške dajatve, se sprostijo.
Člen 4
Če novi proizvajalec izvoznik v Ljudski republiki Kitajski Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:
-
izdelka, opisanega v členu 1(1), v obdobju preiskave (od 1. julija 2008 do 30. junija 2009) ni izvažal v Unijo,
-
ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo,
-
je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo,
lahko Svet z navadno večino in na predlog Komisije ter po posvetovanju s svetovalnim odborom spremeni člen 1(2) tako, da na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 5,3 %, doda novega proizvajalca izvoznika.
Člen 5
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 29. novembra 2010