ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 12. května 2011,
kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc Evropské unie
(2011/288/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím 2011/289/EU (2) rozhodla Rada o dalším poskytování vzájemné pomoci Rumunsku.
(2)
Preventivní střednědobá finanční pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci systému podpory platebních bilancí členských států se jeví jako vhodná za stávající situace, kdy je příliv kapitálu dosud omezený a přetrvávají vyšší fiskální a vnější nerovnováhy. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek Rumunsko nemá v úmyslu požádat o vyplacení splátek, preventivní pomoc usnadní pokračující plynulou nápravu rozpočtového a vnějšího schodku, a to zvýšením věrohodnosti hospodářského programu vlády, včetně další fiskální korekce, upevnění reformy finančního trhu a většího zaměření se na reformy trhů výrobků a práce a vyšší absorpci strukturálních fondů Unie. Tato opatření by měla zvýšit růstový potenciál Rumunska, podpořit měnovou a finanční stabilitu i důvěru v rumunskou měnu (RON) a snížit pravděpodobnost nepříznivých dopadů na bilance podniků a domácností.
(3)
Pokud by se uskutečnila negativní rizika spojená se stávajícím základním scénářem hospodářského programu vlády, nebylo by Rumunsko s to pokrýt své potřeby vnějšího financování z dostupných finančních zdrojů, a to do značné míry kvůli nižšímu přílivu přímých zahraničních investic a nižším sazbám za refinancování při splácení dluhu, zejména ze strany bank. V takovémto zátěžovém scénáři by bylo nutno pokrýt zbývající potřeby v oblasti financování aktivací preventivní finanční pomoci Unie. Zátěžový scénář byl vypracován v úzké spolupráci se zástupci Mezinárodního měnového fondu (MMF) a podporuje dodatečné potřeby v oblasti financování ve výši přibližně 5 miliard EUR, jež mají být pokryty z mezinárodní finanční pomoci.
(4)
Je vhodné poskytnout Rumunsku preventivně podporu Unie ve výši až 1,4 miliardy EUR v rámci systému poskytování střednědobé finanční pomoci Unie platebním bilancím členských států, který byl zřízen nařízením (ES) č. 332/2002. Tato pomoc by měla být poskytnuta spolu s finanční pomocí MMF ve výši 3,09 miliardy SDR (přibližně 3,6 miliardy EUR) na základě preventivní dohody o pohotovostním úvěru, která byla schválena dne 25. března 2011. Světová banka poskytne podporu ve výši 400 milionů EUR, která byla přislíbena dříve v rámci jejího rozvojového úvěrového programu (DPL3), a financování založené na dosažených výsledcích ve výši až 750 milionů EUR, které je určeno na reformy sociální podpory a zdravotnictví.
(5)
Pomoc by měla spravovat Komise, která po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dohodne s rumunskými orgány zvláštní podmínky hospodářské politiky, na něž je poskytnutí preventivní finanční pomoci vázáno. Tyto podmínky by měly být stanoveny v memorandu o porozumění.
(6)
Vzhledem k preventivní povaze pomoci nepožádá Rumunsko o vyplacení splátek půjčky Unie, ledaže se ocitne v potížích, pokud jde o běžný účet platební bilance nebo pohyb kapitálu. Pokud Rumunsko požádá Komisi o financování, tato po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne o aktivaci programu a o výši a časovém rozvrhu každé takovéto splátky. Podrobné finanční podmínky související s možným vyplacením budou stanoveny v rámcové dohodě o úvěru.
(7)
Preventivní finanční pomoc se poskytuje s cílem přispět k úspěšnému provedení programu vlády v oblasti hospodářské politiky a podpořit tak udržitelnost rumunské platební bilance,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie poskytne Rumunsku preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši maximálně 1,4 miliardy EUR. V případě aktivace systému podpory a provedení plateb je pomoc poskytnuta ve formě půjčky s průměrnou splatností nejvýše sedm let.
2. Preventivní finanční pomoc Unie je k dispozici pro aktivaci do dne 31. března 2013 a ve stejné lhůtě lze požádat o její vyplacení.
Článek 2
1. Pomoc spravuje Komise v souladu se závazky Rumunska a doporučeními Rady, zejména v rámci provádění národního programu reforem a rovněž každoroční aktualizace rumunského konvergenčního programu.
2. Komise se po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem s rumunskými orgány dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž bude preventivní finanční pomoc vázána a jež jsou uvedeny v čl. 3 odst. 3. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v rámcové dohodě o úvěru.
3. Komise ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem pravidelně ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána.
Článek 3
1. Aktivaci preventivní finanční pomoci Unie posoudí Komise na základě písemné žádosti, kterou jí Rumunsko zašle. Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne, zda jsou aktivace programu a následná žádost o vyplácení pomoci odůvodněné, a rozhodne o výši a časovém rozvrhu těchto plateb. V případě aktivace finanční pomoci mohou být finanční prostředky poskytnuty nejvýše ve třech splátkách, jejichž výše a časový rozvrh se stanoví v dodatku memoranda o porozumění. Každou splátku lze vyplatit v jedné či více tranších.
2. Po aktivaci pomoci je vyplacení půjčky nebo jejích částí podmíněno vstupem dodatku k memorandu o porozumění podle odstavce 1 v platnost. Komise rozhodne o vyplacení půjčky Unie nebo jejích částí po obdržení stanoviska Hospodářského a finančního výboru.
3. Výplata se provádí na základě uspokojivého plnění hospodářského programu rumunské vlády, který bude zahrnut do konvergenčního programu a národního programu reforem; zvláštní podmínky hospodářské politiky stanovené v memorandu o porozumění zahrnují mimo jiné:
a)
schválení rozpočtů a provádění politik v souladu s jednoznačnými fiskálními cíli pro rozpočtové roky 2011 až 2013, které podporují další fiskální konsolidaci s cílem stabilizovat poměr veřejného dluhu k HDP a odstranit nadměrný schodek v souladu s doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku;
b)
požadavek na postupné dosažení přísnějších referenčních hodnot pro omezování zpoždění u plateb z veřejných rozpočtů na úrovni státní správy i místní samosprávy;
c)
zavedení lepšího systému výkaznictví pro podniky vlastněné státem, které již jsou součástí definice vládního sektoru obsažené v Evropském systému účtů, a rovněž pro podniky, které budou do vládního sektoru Eurostatem zařazeny pravděpodobně v roce 2011 a 2012, s cílem umožnit vládě, aby průběžně vyhodnocovala pravděpodobný dopad na schodek veřejných financí a vývoj zpožděných plateb, dotací a transferů a ztrát spojených s těmito podniky;
d)
další sledování mzdových nákladů ve veřejném sektoru s cílem dodržet příslušné meze stanovené ve střednědobé fiskální strategii;
e)
zavedení systému spoluúčasti v závislosti na majetkových poměrech u zdravotnických služeb a rovněž přiměřeného systému kontrol s ohledem na hromadění zpožděných plateb ve zdravotnickém systému;
f)
provedení opatření ke zlepšení řízení rozpočtu na veřejné investice v souladu s fiskální strategií na období 2012-2014 a se zaměřením se na přechod z investic financovaných zcela z domácích zdrojů na investice spolufinancované Unií;
g)
každoroční přezkum, aktualizace a zveřejnění víceleté strategie řízení dluhu;
h)
zavedení politických opatření, jejichž cílem je racionalizace systému stanovování mezd, aby vývoj mezd lépe odrážel produktivitu a reformy zvyšující pružnost pracovních smluv a úpravy pracovní doby v rámci integrovaného přístupu k flexikuritě;
i)
přijetí opatření, jejichž cílem je zlepšení fungování trhu v oblasti energetiky a dopravy, v souladu s platnými právními předpisy Unie;
j)
zavedení opatření k zlepšení podnikatelského prostředí ve službách v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (3);
k)
opatření k dalšímu posílení obezřetnostního rámce pro úvěrové instituce a k přípravě na zavedení Mezinárodního systému finančního výkaznictví (IFRS) od roku 2012;
l)
změny právních předpisů s cílem zajistit vzájemný soulad mezi zákonem o likvidaci pojišťoven, obecným zákonem o platební neschopnosti a zákonem o pojišťovnictví a dohledu nad pojišťovnami;
m)
zlepšení absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti Unie a dosažení zvláštních cílů týkajících se kumulativní agregované úrovně certifikovaných výdajů v rámci těchto fondů.
4. Je-li to nezbytné k financování půjčky, je přípustné obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou. Komise pravidelně informuje Hospodářský a finanční výbor o možném refinancování půjček nebo o restrukturalizaci finančních podmínek.
Článek 4
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 12. května 2011.
SKLEP SVETA
z dne 12. maja 2011
o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči EU Romuniji
(2011/288/EU)
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance (1) držav članic in zlasti člena 3(2) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podala Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Svet je s Sklepom 2011/289/EU (2) odločil, da se Romuniji še naprej dodeljuje vzajemna pomoč.
(2)
Preventivna srednjeročna finančna pomoč Romuniji v okviru aranžmaja za plačilne bilance držav članic se zdi ustrezna glede na sedanje razmere, v katerih so prilivi kapitala še vedno majhni, fiskalno in zunanje neravnovesje pa je še vedno veliko. Čeprav Romunija pod trenutnimi tržnimi pogoji ne namerava zaprositi za izplačilo nobenega obroka, se bo s preventivno pomočjo olajšalo stalno nadzorovano prilagajanje fiskalnega in zunanjega primanjkljaja, tako da se bo povečala verodostojnost vladnega gospodarskega programa, vključno s stalnim fiskalnim prilagajanjem, okrepitvijo reforme finančnega trga, večjo osredotočenostjo na reforme proizvodnega trga in trga dela ter večjim črpanjem sredstev iz strukturnih skladov Unije. S temi ukrepi bi se moral okrepiti potencial rasti Romunije, podpreti denarna in finančna stabilnost in zaupanje v valuto Romunije (RON) ter zmanjšati možnost negativnih vplivov na bilance stanja v podjetjih in gospodinjstvih.
(3)
Če se bodo negativna tveganja iz trenutnega osnovnega scenarija vladnega gospodarskega programa uresničila, Romunija z razpoložljivimi finančnimi sredstvi ne bo mogla pokriti svojih potreb po zunanjem financiranju predvsem zaradi manjših prilivov neposrednih tujih naložb in nižjih stopenj refinanciranja dolga, zlasti s strani bank. V takšnem izjemnem scenariju bi bilo treba preostale finančne potrebe kriti s sprostitvijo preventivne finančne pomoči Unije. Izjemni scenarij je bil oblikovan v tesnem sodelovanju z osebjem Monetarnega denarnega sklada (MDS) in potrjuje dodatne finančne potrebe v višini približno 5 milijard EUR, ki bi jih bilo treba kriti iz mednarodne finančne pomoči.
(4)
Primerno je, da Unija zagotovi Romuniji preventivno podporo v višini do 1,4 milijarde EUR v okviru aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči Unije za plačilne bilance držav članic, ki je bil uveden z Uredbo (ES) št. 332/2002. To pomoč je treba zagotoviti v povezavi s finančno podporo MDS v višini 3,09 milijarde SDR (približno 3,6 milijarde EUR) v okviru preventivnega aranžmaja „stand-by“, ki je bil odobren 25. marca 2011. Svetovna banka bo še naprej zagotavljala podporo v višini 400 milijonov EUR, ki je bila predhodno odobrena v okviru njenega programa posojil za razvoj (DPL3), v okviru financiranja reforme za socialno varnost in zdravstvene reforme na podlagi rezultatov pa bo zagotovila do 750 milijonov EUR.
(5)
Pomoč bi morala upravljati Komisija, ki se bo z romunskimi organi po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom dogovorila o posebnih pogojih gospodarske politike, povezanih s preventivno finančno pomočjo. Te pogoje je treba določiti v memorandumu o soglasju (MoS).
(6)
Ker je pomoč preventivna, Romunija ne bo zaprosila za izplačilo nobenega obroka posojila Unije, razen če bo imela težave v zvezi z bilanco tekočih plačil ali pretoki kapitala. Če bo Romunija Komisijo zaprosila za finančna sredstva, se bo Komisija po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom odločila o aktivaciji programa ter znesku in časovnem okviru vsakega obroka. Podrobni finančni pogoji, povezani z morebitnimi izplačili, bodo določeni v okvirnem sporazumu o posojilih.
(7)
Preventivna finančna pomoč se zagotovi z namenom prispevanja k uspešnemu izvajanju vladnega programa gospodarske politike, s čimer se podpira vzdržnost plačilne bilance v Romuniji -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Unija da na voljo Romuniji preventivno srednjeročno finančno pomoč v višini največ 1,4 milijarde EUR. Če se aranžma aktivira in izplačila izvršijo, se ta pomoč zagotovi v obliki posojila s povprečnim rokom zapadlosti največ 7 let.
2. Preventivna finančna pomoč Unije se lahko aktivira do 31. marca 2013 in do takrat se lahko tudi zaprosi za njeno izplačilo.
Člen 2
1. Komisija bo pomoč upravljala v skladu z zavezami Romunije in priporočili Sveta, zlasti v okviru izvajanja nacionalnega programa reform (NPR) in letne posodobitve konvergenčnega programa Romunije.
2. Komisija se po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom z romunskimi organi dogovori o posebnih pogojih gospodarske politike, povezanih s preventivno finančno pomočjo, kot je določeno v členu 3(3). Ti pogoji se določijo v MoS v skladu z zavezami in priporočili iz odstavka (1). Podrobne finančne pogoje določi Komisija v okvirnem sporazumu o posojilu.
3. Komisija v sodelovanju z Ekonomsko-finančnim odborom redno preverja, ali so izpolnjeni pogoji gospodarske politike, na katere je vezana pomoč.
Člen 3
1. Sprostitev preventivne finančne pomoči Unije preuči Komisija po pisni prošnji, ki jo nanjo naslovi Romunija. Komisija po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom odloči, ali sta aktivacija programa in naknadna prošnja za izplačilo v okviru pomoči upravičeni, ter določi znesek in časovni okvir takšnih izplačil. V primeru sprostitve finančne pomoči so sredstva lahko na voljo v največ treh obrokih, znesek in časovni okvir pa se določita v dodatku k MoS. Vsak obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah.
2. Po sprostitvi te pomoči je vsako izplačilo posojila ali njegovih delov odvisno od začetka veljavnosti dodatka k MoS iz odstavka 1. Komisija odloči o izplačilu posojila Unije ali njegovih delov, ko pridobi mnenje Ekonomsko-finančnega odbora.
3. Vsako izplačilo se izvrši na podlagi zadovoljivega izvajanja gospodarskega programa romunske vlade, ki se vključi v konvergenčni program in NPR, in zlasti posebnih pogojev gospodarske politike, ki so določeni v MoS in med drugim vključujejo:
(a)
sprejetje proračuna in izvajanje politik v skladu z jasnimi fiskalnimi cilji za proračunska leta od 2011 do 2013, ki zagotavljajo stalno fiskalno konsolidacijo z namenom stabilizacije deleža javnega dolga v BDP ter odprave čezmernega primanjkljaja v skladu s priporočili Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem;
(b)
zahtevo glede postopne uvedbe strožjih meril za zmanjšanje zaostankov v plačilih države na centralni in lokalni ravni države;
(c)
uvedbo okrepljenega sistema poročanja za podjetja v državni lasti, ki so že vključena v opredelitev države na podlagi Evropskega sistema računov, in za tista, ki jih bo Eurostat leta 2011 in 2012 verjetno prerazvrstil v sektor države, da se vladi omogoči stalno ocenjevanje verjetnega vpliva na javnofinančni primanjkljaj in razvoj zaostankov v plačilih, subvencij in transferjev ter izgub, povezanih s temi podjetji;
(d)
stalno spremljanje plač v javnem sektorju, tako da se upoštevajo ustrezne omejitve, določene v srednjeročni fiskalni strategiji;
(e)
uvedbo sistema doplačevanja za zdravstvene storitve na podlagi ugotovljenega premoženjskega stanja ter ustreznega sistema preverjanj in za preprečevanje kopičenja zaostankov v plačilih v zdravstvenem sistemu;
(f)
izvajanje ukrepov za boljše upravljanje proračunskih sredstev za javne naložbe v skladu s fiskalno strategijo za obdobje 2012-2014 in s poudarkom na prehodu z naložb, ki se v celoti financirajo z domačimi sredstvi, na naložbe, ki se sofinancirajo s sredstvi Unije;
(g)
pregled, posodobitev in objavo večletne strategije upravljanja dolgov na letni ravni;
(h)
izvajanje političnih ukrepov, katerih cilj je racionalizacija sistema določanja plač, da se omogoči razvoj plač, ki bo bolje odražal produktivnost, in reform, s katerimi se povečuje prožnost pogodb o delu in ureditve delovnega časa, v okviru celostnega pristopa k prožni varnosti;
(i)
sprejetje ukrepov, katerih cilj je izboljšanje delovanja trga na področju energije in prometa v skladu z zakonodajo Unije, kjer je primerno;
(j)
izvajanje ukrepov za spodbujanje poslovnega okolja na področju storitev v skladu z Direktivo 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (3);
(k)
ukrepe za dodatno izboljšanje bonitetnega okvira za kreditne institucije in pripravo uvedbe Mednarodnih standardov računovodskega poročanja od leta 2012;
(l)
zakonodajne spremembe za zagotovitev medsebojne usklajenosti zakona o prenehanju zavarovalnic, splošnega zakona o nesolventnosti ter zakona o zavarovalništvu in zavarovalnem nadzoru;
(m)
boljše črpanje sredstev iz strukturnih in kohezijskih skladov Unije ter izpolnjevanje posebnih ciljev za kumulativno skupno raven potrjenih izdatkov v okviru teh skladov.
4. Preudarna uporaba obrestnih zamenjav z nasprotnimi strankami najvišje kreditne kvalitete je dovoljena, če je to potrebno za financiranje posojila. Komisija obvešča Ekonomsko-finančni odbor o morebitnem refinanciranju posojil ali prestrukturiranju finančnih pogojev.
Člen 4
Ta sklep začne veljati na dan uradnega obvestila.
Člen 5
Ta sklep je naslovljen na Romunijo.
V Bruslju, 12. maja 2011