NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1173/2011
ze dne 16. listopadu 2011
o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 ve spojení s čl. 121 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Členské státy, jejichž měnou je euro, mají zvláštní zájem a povinnost provádět hospodářské politiky, které podporují řádné fungování hospodářské a měnové unie, a vyvarovat se politik, které toto fungování ohrožují.
(2)
Za účelem zajištění řádného fungování hospodářské a měnové unie umožňuje Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) přijmout v eurozóně zvláštní opatření nad rámec ustanovení použitelných na všechny členské státy.
(3)
Zkušenosti získané a chyby učiněné v průběhu prvního desetiletí hospodářské a měnové unie ukazují, že je nezbytné zlepšit správu ekonomických záležitostí v Unii, která by se měla zakládat na větší odpovědnosti členských států za společně dohodnutá pravidla a politiky a na pevnějším rámci na úrovni Unie pro dohled nad vnitrostátními hospodářskými politikami.
(4)
Zdokonalený rámec správy ekonomických záležitostí by se měl opírat o několik vzájemně propojených a soudržných politik zaměřených na udržitelný růst a zaměstnanost, zejména o strategii Unie pro růst a zaměstnanost, se zvláštním zaměřením na rozvoj a posilování vnitřního trhu, podporu mezinárodního obchodu a konkurenceschopnosti, o evropský semestr pro posílenou koordinaci hospodářských a rozpočtových politik a o účinný rámec pro prevenci a nápravu nadměrných schodků veřejných financí (Pakt o stabilitě a růstu), o pevný rámec pro prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy, minimální požadavky na vnitrostátní rozpočtové rámce a o posílenou regulaci finančního trhu a dohled nad ním, včetně makroobezřetnostního dohledu prováděného Evropskou radou pro systémová rizika.
(5)
Pakt o stabilitě a růstu i celý rámec správy ekonomických záležitostí by měly doplňovat strategii Unie pro růst a zaměstnanost a být s ní slučitelné. Z propojení těchto různých prvků by neměly plynout výjimky z ustanovení Paktu o stabilitě a růstu.
(6)
Dosažení a udržení dynamického vnitřního trhu by mělo být považováno za součást řádného a bezproblémového fungování hospodářské a měnové unie.
(7)
Komise by měla zastávat důraznější úlohu v rámci postupů posíleného dohledu, pokud jde o posuzování jednotlivých členských států, sledování, mise na místě, doporučení a varování. Při rozhodování o sankcích by měla být úloha Rady omezena a v Radě by se mělo hlasovat obrácenou kvalifikovanou většinou.
(8)
V zájmu zajištění stálého dialogu s členskými státy, jehož cílem je plnění cílů tohoto nařízení, by Komise měla vykonávat kontrolní mise.
(9)
Komise by měla v pravidelných intervalech provádět komplexní hodnocení systému správy ekonomických záležitostí, a zejména účinnosti a přiměřenosti svých sankcí. Tato hodnocení by měla být v případě potřeby doplněna příslušnými návrhy.
(10)
Při provádění tohoto nařízení by Komise měla zohledňovat aktuální hospodářskou situaci dotčených členských států.
(11)
Posílení správy ekonomických záležitostí by mělo zahrnovat užší a včasnější zapojení Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů.
(12)
S Evropským parlamentem lze zahájit hospodářský dialog, který by umožnil Komisi zveřejnit své analýzy a předsedovi Rady, Komisi a případně předsedovi Evropské rady nebo předsedovi euroskupiny diskutovat. Tato veřejná diskuze by mohla umožnit jednání o vzájemných vlivech vnitrostátních rozhodnutí a umožnit veřejný tlak na příslušné aktéry. I když se uznává, že partnery Evropského parlamentu v rámci tohoto dialogu jsou příslušné orgány Unie a jejich zástupci, může příslušný výbor Evropského parlamentu nabídnout členskému státu, na nějž se vztahuje rozhodnutí Rady přijaté podle článků 4, 5 a 6 tohoto nařízení, možnost účastnit se výměny názorů. Účast členského státu na takové výměně názorů je dobrovolná.
(13)
Aby bylo prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně účinnější, jsou nezbytné dodatečné sankce. Tyto sankce by měly posílit důvěryhodnost rámce pro fiskální dohled v Unii.
(14)
Pravidla stanovená v tomto nařízení by měla zajistit spravedlivé, včasné, odstupňované a účinné mechanismy pro dodržení preventivní a nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu, zejména nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (4) a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (5), přičemž dodržování rozpočtové kázně se posuzuje na základě kritérií schodku veřejných financí a veřejného dluhu.
(15)
Sankce pro členské státy, jejichž měnou je euro, podle tohoto nařízení, které jsou založené na preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu by měly motivovat k přizpůsobení se střednědobému rozpočtovému cíli a k jeho udržení.
(16)
Za účelem zamezení zkreslení údajů, ať už záměrnému nebo v důsledku hrubé nedbalosti, o schodku veřejných financí a veřejném dluhu, které jsou nezbytným východiskem koordinace hospodářské politiky v Unii, by měly být členským státům odpovědným za takové zkreslení údajů uloženy pokuty.
(17)
Za účelem doplnění pravidel pro výpočet výše pokut za zkreslování statistik i pro stanovení postupu, který má Komise při vyšetřování takového jednání uplatňovat, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o podrobná kritéria pro stanovení výše pokuty a provádění šetření Komise. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(18)
V rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu by přizpůsobení se střednědobému rozpočtovému cíli a jeho dodržování mělo být zajištěno povinností uloženou členskému státu, jehož měnou je euro a který nedosahuje dostatečného pokroku v rozpočtové konsolidaci, dočasně složit úročený vklad. Povinnost by měla být uložena v případě, kdy se členský stát, včetně členského státu se schodkem nižším, než je referenční hodnota 3 % hrubého domácího produktu (HDP), významně odchýlí od střednědobého rozpočtového cíle nebo od vhodné cesty postupného dosažení tohoto cíle a toto odchýlení nenapraví.
(19)
Složený úročený vklad by měl být společně s připsanými úroky uvolněn ve prospěch dotčeného členského státu poté, co Rada dospěje k závěru, že situace, jež vedla k uložení povinnosti složit vklad, již pominula.
(20)
V rámci nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu by sankce pro členský stát, jehož měnou je euro, měly spočívat v povinnosti složit neúročený vklad v případě rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku, pokud již byla v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu dotčenému členskému státu uložena povinnost složit úročený vklad nebo v případech obzvláště závažného neplnění povinností v oblasti rozpočtové politiky stanovených v Paktu o stabilitě a růstu, nebo v povinnosti uhradit pokutu v případě nesplnění doporučení Rady k nápravě nadměrného schodku veřejných financí.
(21)
Aby nedocházelo k tomu, že by sankce v rámci preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu podle tohoto nařízení byly ukládány se zpětným účinkem, měly by se v každém případě uplatňovat pouze, pokud jde o příslušná rozhodnutí Rady přijatá podle nařízení (ES) č. 1466/97 po vstupu tohoto nařízení v platnost. Aby obdobně nedocházelo k tomu, že by sankce v rámci nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu podle tohoto nařízení byly ukládány se zpětným účinkem, měly by se uplatňovat, pouze pokud jde o příslušná doporučení a rozhodnutí s cílem napravit nadměrný schodek veřejných financí, která Rada přijme po vstupu tohoto nařízení v platnost.
(22)
Výše úročeného vkladu, neúročeného vkladu a pokuty podle tohoto nařízení by měla být stanovena tak, aby zajistila spravedlivé odstupňování sankcí v rámci preventivní i nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu a poskytla dostatečnou motivaci, aby členské státy, jejichž měnou je euro, dodržovaly fiskální rámec Unie. Pokuty podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, vymezené v článku 12 nařízení (ES) č. 1467/97, se skládají z pevné složky ve výši 0,2 % HDP a z proměnné složky. Odstupňování a rovné zacházení s členskými státy je tedy zajištěno, pokud se úročený vklad, neúročený vklad a pokuta podle tohoto nařízení rovnají 0,2 % HDP, tj. výši pevné složky pokuty podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU.
(23)
Rada by měla mít možnost snížit nebo zrušit sankce uložené členskému státu, jehož měnou je euro, na základě doporučení Komise vycházejícího z odůvodněné žádosti dotčeného členského státu. V rámci nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu by Komise také měla mít možnost doporučit snížení nebo zrušení sankce z důvodu výjimečných hospodářských okolností.
(24)
Neúročený vklad by měl být uvolněn po nápravě nadměrného schodku a úrok z tohoto vkladu a vybrané pokuty by měly být účelově vázány pro potřeby mechanismů stability pro poskytování finanční pomoci, které vytvořily členské státy, jejichž měnou je euro, aby zajistily stabilitu eurozóny jako celku.
(25)
Pravomoc přijímat jednotlivá rozhodnutí o uplatnění sankcí stanovených v tomto nařízení by měla být svěřena Radě. Jako součást koordinace hospodářských politik členských států v rámci Rady podle čl. 121 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou tato jednotlivá rozhodnutí bezprostředním pokračováním opatření přijatých Radou v souladu s články 121 a 126 Smlouvy o fungování EU a nařízeními (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97.
(26)
Jelikož toto nařízení obsahuje obecná pravidla pro účinnou vynutitelnost nařízení (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97, mělo by být přijato řádným legislativním postupem podle čl. 121 odst. 6 Smlouvy o fungování EU.
(27)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření jednotného mechanismu sankcí za účelem posílení prosazování preventivní a nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu v eurozóně, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví systém sankcí za účelem posílení prosazování preventivní a nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu v eurozóně.
2. Toto nařízení se vztahuje na členské státy, jejichž měnou je euro.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„preventivní složkou Paktu o stabilitě a růstu“ systém mnohostranného dohledu organizovaný podle nařízení (ES) č. 1466/97;
2)
„nápravnou složkou Paktu o stabilitě a růstu“ postup pro vyvarování se nadměrnému schodku členských států upravený v článku 126 Smlouvy o fungování EU a v nařízení (ES) č. 1467/97;
3)
„výjimečnými hospodářskými okolnostmi“ okolnosti, za nichž se překročení referenční hodnoty schodku veřejných financí považuje za výjimečné ve smyslu čl. 126 odst. 2 písm. a) druhé odrážky Smlouvy o fungování EU a ve smyslu nařízení (ES) č. 1467/97.
KAPITOLA II
HOSPODÁŘSKÝ DIALOG
Článek 3
Hospodářský dialog
V zájmu posílení dialogu mezi orgány Unie, zejména mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí, a v zájmu zajištění větší transparentnosti a odpovědnosti může příslušný výbor Evropského parlamentu vyzvat předsedu Rady, Komisi a v případě potřeby předsedu Evropské rady nebo předsedu euroskupiny, aby se dostavili do výboru k projednání rozhodnutí přijatých podle článků 4, 5 a 6 tohoto nařízení.
Příslušný výbor Evropského parlamentu může dát příležitost členskému státu dotčenému těmito rozhodnutími, aby se výměny názorů zúčastnil.
KAPITOLA III
SANKCE V RÁMCI PREVENTIVNÍ SLOŽKY PAKTU O STABILITĚ A RŮSTU
Článek 4
Úročené vklady
1. Jestliže Rada přijme rozhodnutí o tom, že členský stát nepřijal opatření v reakci na doporučení Rady, uvedené v čl. 6 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1466/97, Komise doporučí Radě do dvaceti dnů od přijetí rozhodnutí Rady, aby dalším rozhodnutím uložila povinnost dotčenému členskému státu složit u Komise úročený vklad ve výši 0,2 % jeho HDP v předchozím roce.
2. Rozhodnutí ukládající povinnost složení vkladu se považuje za Radou přijaté, pokud Rada nerozhodne kvalifikovanou většinou o zamítnutí doporučení Komise do deseti dnů od jeho přijetí Komisí.
3. Rada může kvalifikovanou většinou doporučení Komise změnit a přijmout takto změněné znění jako rozhodnutí Rady.
4. Komise může na základě odůvodněné žádosti dotčeného členského státu zaslané Komisi do deseti dnů od přijetí rozhodnutí Rady o nepřijetí opatření podle odstavce 1 členským státem doporučit Radě, aby snížila výši úročeného vkladu nebo jej zrušila.
5. Úročený vklad je úročen sazbou odrážející úvěrové riziko Komise a příslušné investiční období.
6. Pomine-li situace, na jejímž základě bylo přijato doporučení Rady podle čl. 6 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1466/97, rozhodne Rada na základě dalšího doporučení Komise, že vklad spolu s připsanými úroky z vkladu bude vrácen dotčenému členskému státu. Rada může kvalifikovanou většinou další doporučení Komise změnit.
KAPITOLA IV
SANKCE V RÁMCI NÁPRAVNÉ SLOŽKY PAKTU O STABILITĚ A RŮSTU
Článek 5
Neúročené vklady
1. Jestliže Rada v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU rozhodne, že v členském státě, který u Komise složil úročený vklad podle čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení, existuje nadměrný schodek, nebo pokud Komise zjistí obzvláště závažné neplnění povinností v oblasti rozpočtové politiky stanovených v Paktu o stabilitě a růstu, doporučí Komise Radě do dvaceti dnů od přijetí rozhodnutí Rady, aby Rada dalším rozhodnutím uložila povinnost dotčenému členskému státu složit u Komise neúročený vklad ve výši 0,2 % jeho HDP v předchozím roce.
2. Rozhodnutí ukládající povinnost složení vkladu se považuje za Radou přijaté, pokud Rada nerozhodne kvalifikovanou většinou o zamítnutí doporučení Komise do deseti dnů od jeho přijetí Komisí.
3. Rada může kvalifikovanou většinou doporučení Komise změnit a přijmout takto změněné znění jako rozhodnutí Rady.
4. Komise může z důvodu výjimečných hospodářských okolností nebo na základě odůvodněné žádosti dotčeného členského státu zaslané Komisi do deseti dnů od přijetí rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU uvedeného v odstavci 1 doporučit Radě, aby snížila výši neúročeného vkladu nebo jej zrušila.
5. Vklad se skládá u Komise. Pokud členský stát složil u Komise úročený vklad podle článku 4, přemění se tento úročený vklad na neúročený vklad.
Pokud částka úročeného vkladu složeného podle článku 4 a úroků připsaných k tomuto vkladu přesahuje částku neúročeného vkladu, který má být složen podle odstavce 1 tohoto článku, vrátí se rozdíl členskému státu.
Pokud částka neúročeného vkladu přesahuje částku úročeného vkladu složeného podle článku 4 a úroků připsaných k tomuto vkladu, dorovná členský stát rozdíl při složení neúročeného vkladu.
Článek 6
Pokuty
1. Pokud Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU rozhodne, že členský stát nepřijal účinná opatření k nápravě nadměrného schodku, Komise do dvaceti dnů od přijetí rozhodnutí doporučí, aby Rada dalším rozhodnutím uložila pokutu ve výši 0,2 % HDP členského státu v předchozím roce.
2. Rozhodnutí o uložení pokuty se považuje za Radou přijaté, pokud Rada nerozhodne kvalifikovanou většinou o zamítnutí doporučení Komise do deseti dnů od jeho přijetí Komisí.
3. Rada může kvalifikovanou většinou doporučení Komise změnit a přijmout takto změněné znění jako rozhodnutí Rady.
4. Komise může z důvodu výjimečných hospodářských okolností nebo na základě odůvodněné žádosti dotčeného členského státu zaslané Komisi do deseti dnů od přijetí rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU uvedeného v odstavci 1 doporučit Radě, aby snížila výši pokuty nebo ji zrušila.
5. Pokud členský stát složil u Komise neúročený vklad podle článku 5, přemění se tento neúročený vklad na pokutu.
Pokud částka neúročeného vkladu složeného podle článku 5 přesahuje částku pokuty, vrátí se rozdíl členskému státu.
Pokud částka pokuty přesahuje částku neúročeného vkladu složeného podle článku 5, nebo pokud neúročený vklad nebyl složen, členský stát dorovná rozdíl při placení pokuty.
Článek 7
Vrácení neúročených vkladů
Jestliže Rada v souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU rozhodne o zrušení některých nebo všech svých rozhodnutí, jsou veškeré neúročené vklady složené u Komise vráceny dotčenému členskému státu.
KAPITOLA V
SANKCE ZA ZKRESLOVÁNÍ STATISTIK
Článek 8
Sankce za zkreslování statistik
1. Rada může na základě doporučení Komise rozhodnout o uložení pokuty členskému státu, který záměrně nebo z hrubé nedbalosti zkresluje údaje o schodku a dluhu, které jsou relevantní pro uplatňování článků 121 nebo 126 Smlouvy o fungování EU nebo pro uplatňování Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU.
2. Pokuty uvedené v odstavci 1 musí být účinné, odrazující a přiměřené povaze, závažnosti a době trvání zkreslování. Výše pokuty nepřekročí 0,2 % HDP dotčeného členského státu.
3. Komise může provést jakákoli šetření nezbytná k prokázání zkreslování uvedeného v odstavci 1. Může rozhodnout o zahájení šetření, pokud zjistí, že existují vážné indicie nasvědčující existenci skutečností, které by mohly představovat takové zkreslování. Komise vyšetří domnělé zkreslování s přihlédnutím k veškerým vyjádřením dotčeného členského státu. Při plnění svých úkolů může Komise žádat od dotčeného členského státu poskytnutí informací, může vykonávat kontroly na místě a má přístup k účtům všech vládních subjektů na centrální, státní a místní úrovni i na úrovni sociálního zabezpečení. Vyžaduje-li právo dotčeného členského státu pro kontrolu na místě předchozí soudní povolení, podá Komise potřebné žádosti.
Po skončení šetření a před předložením jakéhokoli návrhu Radě dá Komise dotčenému členskému státu příležitost se k vyšetřovaným záležitostem vyjádřit. V návrhu, který předloží Radě, vychází Komise pouze ze skutečností, k nimž dostal dotčený členský stát příležitost se vyjádřit.
V průběhu šetření Komise plně respektuje právo dotčeného členského státu na obhajobu.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11, pokud jde o:
a)
podrobná kritéria pro stanovení výše pokuty podle odstavce 1;
b)
podrobná pravidla týkající se postupů šetření podle odstavce 3, související opatření a podávání zpráv o šetření;
c)
podrobná procesní pravidla zajišťující právo na obhajobu, přístup ke spisu, právní zastoupení, důvěrnost, ustanovení o časovém harmonogramu a pravidla pro výběr pokut podle odstavce 1.
5. Soudní dvůr Evropské unie má neomezenou příslušnost přezkoumávat rozhodnutí Rady ukládající pokuty podle odstavce 1. Uloženou pokutu může zrušit, snížit nebo zvýšit.
KAPITOLA VI
SPRÁVNÍ POVAHA SANKCÍ A ROZDĚLENÍ ÚROKŮ A POKUT
Článek 9
Správní povaha sankcí
Sankce uložené podle článků 4 až 8 jsou správní povahy.
Článek 10
Rozdělení úroků a pokut
Úrok plynoucí Komisi z vkladů složených podle článku 5 a pokuty vybrané podle článků 6 a 8 představují jiné příjmy ve smyslu článku 311 Smlouvy o fungování EU a jsou účelově vázány pro potřeby evropského nástroje finanční stability. V okamžiku, kdy členské státy, jejichž měnou je euro, vytvoří jiný mechanismus stability pro poskytování finanční pomoci, aby zajistily stabilitu eurozóny jako celku, budou pokuty účelově vázány pro potřeby tohoto jiného mechanismu.
KAPITOLA VII
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu tří let od 13. prosince 2011. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 4 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 8 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Hlasování v Radě
1. Ve věci opatření podle článků 4, 5, 6 a 8 hlasují v Radě pouze členové Rady zastupující členské státy, jejichž měnou je euro, a Rada nepřihlíží k hlasu člena Rady zastupujícího dotčený členský stát.
2. Kvalifikovaná většina členů Rady uvedených v odstavci 1 je vymezena v souladu s čl. 238 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
Článek 13
Přezkum
1. Do 14. prosince 2014 a poté každých pět let zveřejní Komise zprávu o uplatňování tohoto nařízení.
Tato zpráva mimo jiné zhodnotí:
a)
účinnost tohoto nařízení, včetně možnosti dát Radě a Komisi pravomoci jednat za účelem řešení situací, které by mohly ohrozit řádné fungování měnové unie;
b)
pokrok dosažený při zajišťování užší koordinace hospodářských politik a udržitelné konvergence hospodářské výkonnosti členských států v souladu se Smlouvou o fungování EU.
2. Je-li to vhodné, je ke zprávě připojen návrh změn tohoto nařízení.
3. Zpráva je předkládána Evropskému parlamentu a Radě.
4. Před koncem roku 2011 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o možnosti zavedení „evropských cenných papírů“.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.
UREDBA (EU) št. 1173/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 16. novembra 2011
o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(6) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Države članice, katerih valuta je euro, imajo poseben interes in odgovornost za izvajanje ekonomskih politik, ki spodbujajo ustrezno delovanje ekonomske in monetarne unije, in za izogibanje politikam, ki ogrožajo njeno delovanje.
(2)
Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) dovoljuje sprejetje posebnih ukrepov v euroobmočju, ki presegajo določbe, ki se uporabljajo za vse države članice, da se zagotovi ustrezno delovanje ekonomske in monetarne unije.
(3)
Pridobljene izkušnje in storjene napake v prvem desetletju ekonomske in monetarne unije kažejo potrebo po izboljšanju ekonomskega upravljanja v Uniji, ki bi moralo temeljiti na močnejšem nacionalnem lastništvu skupno dogovorjenih pravil in politik ter na trdnejšem okviru nadzora nad nacionalnimi ekonomskimi politikami na ravni Unije.
(4)
Izboljšan okvir ekonomskega upravljanja bi moral temeljiti na več medsebojno povezanih in usklajenih politikah za trajnostno rast in delovna mesta, zlasti na strategiji Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodne trgovine in konkurenčnosti, evropskem semestru za okrepljeno usklajevanje ekonomskih in proračunskih politik, učinkovitem okviru za preprečevanje in zmanjšanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja (Pakt za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnotežij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire in okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi, vključno z makrobonitetnim nadzorom Evropskega odbora za sistemska tveganja.
(5)
Pakt za stabilnost in rast ter celoten okvir ekonomskega upravljanja bi moral dopolnjevati in bi moral biti skladen s strategijo Unije za rast in delovna mesta. Medsebojne povezave različnih strani ne bi smele omogočati izjem od določb Pakta za stabilnost in rast.
(6)
Vzpostavitev in ohranjanje dinamičnega notranjega trga bi bilo treba obravnavati kot del pravilnega in nemotenega delovanja ekonomske in monetarne unije.
(7)
Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo vlogo v zvezi z ocenami, specifičnimi za posamezno državo članico, spremljanjem, misijami na kraju samem, priporočili in opozorili. Pri sprejemanju odločitev o sankcijah, bi morala biti vloga Sveta omejena in bi bilo treba uporabiti glasovanje z obratno kvalificirano večino.
(8)
Za zagotovitev trajnega dialoga z državami članicami, katerega cilj je uresničitev ciljev te uredbe, bi morala Komisija opravljati nadzorne misije.
(9)
Komisija bi morala redno pripravljati obširno oceno sistema ekonomskega upravljanja, zlasti učinkovitost in ustreznost sankcij. Takšne ocene bi morali po potrebi dopolnjevati ustrezni predlogi.
(10)
Pri izvajanju te uredbe bi morala Komisija upoštevati trenutne ekonomske razmere v zadevnih državah članicah.
(11)
Krepitev ekonomskega upravljanja bi morala vključevati tesnejše in pravočasnješe vključevanje Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov.
(12)
Lahko se vzpostavi ekonomski dialog z Evropskim parlamentom, ki Komisiji omogoči objavo svoje analize, predsedniku Sveta, Komisiji ter po potrebi predsedniku Evropskega sveta ali predsedniku Euroskupine, pa omogoči medsebojno razpravo. Takšna javna razprava bi lahko omogočila diskusije o posledicah učinkov prelivanja nacionalnih odločitev ter bi lahko povzročila javni pritisk na relevantne akterje. Kljub temu da so sogovorniki Evropskega parlamenta v okviru tega dialoga ustrezne institucije Unije in njihovi predstavniki, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta ponudi državi članici, na katero je naslovljen sklep Sveta, sprejet v skladu s členi 4, 5 in 6 te uredbe, možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj. Udeležba držav članic pri takšni izmenjavi mnenj je prostovoljna.
(13)
Za učinkovitejše izvrševanje proračunskega nadzora v euroobmočju so potrebne dodatne sankcije. Te sankcije bi morale povečati verodostojnost okvira Unije za fiskalni nadzor.
(14)
Pravila, določena v tej uredbi, bi morala zagotoviti poštene, pravočasne, postopne in učinkovite mehanizme za upoštevanje preventivnega in korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast, zlasti Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (4) in Uredbe Sveta (ES) 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (5), pri čemer se spoštovanje proračunske discipline ocenjuje na podlagi meril javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga.
(15)
Sankcije iz te uredbe, ki temeljijo na preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast, bi morale za države članice, katerih valuta je euro, zagotoviti spodbudo za prilagajanje srednjeročnemu proračunskemu cilju in njegovo ohranjanje.
(16)
Da bi preprečili napačno prikazovanje podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu, torej bistvenih podatkov za usklajevanje ekonomske politike v Uniji, bodisi namenoma bodisi zaradi hude malomarnosti, bi bilo treba za državo članico, ki je odgovorna za takšno napačno prikazovanje, predvideti globo.
(17)
Za dopolnitev pravil o izračunu globe za izkrivljanje statističnih podatkov ter pravil o postopku, ki mu sledi Komisija pri raziskovanju teh dejanj, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z natančnimi merili za določitev višine globe in za izvajanje preiskav Komisije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(18)
V preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast bi bilo treba prilagajanje srednjeročnemu proračunskemu cilju in njegovo izpolnjevanje zagotoviti prek začasne obveznosti za državo članico, katere valuta je euro, in ki ne dosega zadostnega napredka pri konsolidaciji proračuna, da položi obrestni depozit. To bi moralo veljati v primeru, ko država članica, vključno z državo članico katere primanjkljaj je nižji od referenčne vrednosti 3 % bruto domačega proizvoda (BDP), bistveno odstopa od srednjeročnega proračunskega cilja ali ustreznega prilagajanja temu cilju in tega odstopanja ne uspe zmanjšati.
(19)
Zahtevani obrestni depozit bi bilo treba zadevni državi članici vrniti skupaj z obračunanimi obrestmi, ko Svet potrdi, da so okoliščine, zaradi katerih je bilo treba navedeni depozit položiti, odpravljene.
(20)
V korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast bi morale sankcije za države članice, katerih valuta je euro, imeti obliko obveznosti pologa brezobrestnega depozita na osnovi sklepa Sveta o ugotovitvi obstoja čezmernega primanjkljaja, če je zadevna država članica v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast že položila obrestni depozit ali v primerih posebej resnih kršitev pravnih obveznosti na področju proračunske politike, določenih v Paktu za stabilnost in rast,obveznosti plačila globe, če priporočilo Sveta za zmanjšanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja ni bilo upoštevano.
(21)
Da bi preprečili retroaktivno uporabo sankcij v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, določenih v tej uredbi, bi se morale sankcije v vsakem primeru uporabljati samo v zvezi z ustreznimi sklepi, ki jih Svet sprejme v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97, po začetku veljavnosti te uredbe. Podobno, da bi preprečili retroaktivno uporabo sankcij v okviru korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast, določenih v tej uredbi, bi se morale uporabljati samo v zvezi z ustreznimi priporočili in sklepi o zmanjšanju čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, ki jih Svet sprejme po začetku veljavnosti te uredbe.
(22)
Znesek obrestnega depozita, brezobrestnega depozita in globe, določen v tej uredbi, se določi tako, da se zagotovi pravično stopnjevanje sankcij v preventivnem in korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast ter da se zagotovijo zadostne spodbude za države članice, katerih valuta je euro, za uskladitev s fiskalnim okvirom Unije. Globe, povezane s členom 126(11) PDEU, in določene v členu 12 Uredbe (ES) št. 1467/97, so sestavljene iz nespremenljivega dela, ki znaša 0,2 % BDP, in spremenljivega dela. Stopnjevanje in enaka obravnava med državami članicami sta tako zagotovljena, če obrestni depozit, brezobrestni depozit in globa, določeni v tej uredbi, znašajo 0,2 % BDP, kar je nespremenljivi del globe v skladu s členom 126(11) PDEU.
(23)
Svet bi moral imeti možnost, da zmanjša ali prekliče sankcije, naložene državam članicam, katerih valuta je euro, in sicer na podlagi priporočila Komisije po prejetju utemeljene prošnje zadevne države članice. V korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast bi morala tudi Komisija imeti možnost, da priporoči zmanjšanje zneska sankcije ali da jo zaradi izjemnih ekonomskih okoliščin prekliče.
(24)
Brezobrestni depozit bi se moral sprostiti po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, medtem ko bi se obresti iz teh depozitov in globe morale dodeliti mehanizmom za stabilnost za zagotavljanje finančne pomoči, ki jih vzpostavijo države članice, katerih valuta je euro, da se ohrani stabilnosti celotnega euroobmočja.
(25)
Svetu bi bilo treba dodeliti pristojnost za sprejemanje posameznih sklepov za uporabo sankcij, predvidenih s to uredbo. Ti posamezni sklepi so kot del usklajevanja ekonomskih politik držav članic v Svetu v skladu s členom 121(1) PDEU nadaljevanje ukrepov, ki jih Svet sprejme v skladu s členoma 121 in 126 PDEU, ter uredbama (ES) št. 1466/97 in (ES) št. 1467/97.
(26)
Ker ta uredba vsebuje splošna pravila za učinkovito izvajanje uredb (ES) 1466/97 in (ES) 1467/97, bi jo bilo treba sprejeti v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 121(6) PDEU.
(27)
Ker cilja te uredbe, in sicer oblikovanja sistema sankcij za okrepitev izvrševanja preventivnega in korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast v euroobmočju, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV
Člen 1
Vsebina in področje uporabe
1. Ta uredba določa sistem sankcij za okrepitev izvrševanja preventivnega in korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast v euroobmočju.
2. Ta uredba se uporablja za države članice, katerih valuta je euro.
Člen 2
Opredelitve pojmov
Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„preventivni del Pakta za stabilnost in rast“ pomeni sistem večstranskega nadzora, kakor je urejen z Uredbo (ES) št. 1466/97;
2.
„korektivni del Pakta za stabilnost in rast“ pomeni postopek za preprečevanje čezmernega primanjkljaja držav članic, kot je določeno v členu 126 PDEU in Uredbi (ES) št. 1467/97;
3.
„izjemne ekonomske okoliščine“ pomenijo okoliščine, v katerih presežek javnofinančnega primanjkljaja nad referenčno vrednostjo velja za izjemnega v skladu z drugo alineo točke (a) člena 126(2) PDEU in kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1467/97.
POGLAVJE II
EKONOMSKI DIALOG
Člen 3
Ekonomski dialog
Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta pozove predsednika Sveta, Komisijo in po potrebi predsednika Evropskega sveta ali predsednika Euroskupine, da nastopijo pred odborom in razpravljajo o sklepih, sprejetih v skladu s členi 4, 5 in 6 te uredbe.
Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki jo ti sklepi zadevajo, ponudi možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj.
POGLAVJE III
SANKCIJE V PREVENTIVNEM DELU PAKTA ZA STABILNOST IN RAST
Člen 4
Obrestni depoziti
1. Če Svet sprejme sklep, da država članica ni ukrepala glede na njegovo priporočilo iz drugega pododstavka člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1466/97, Komisija v 20 dneh po sprejetju sklepa Sveta slednjemu priporoči, da naj z novim sklepom naloži zadevni državi članici polog obrestnega depozita pri Komisiji, ki znaša 0,2 % njenega BDP v predhodnem letu.
2. Šteje se, da Svet sklep o pologu sprejme, razen če s kvalificirano večino zavrne priporočilo Komisije v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela.
3. Svet lahko s kvalificirano večino spremeni priporočilo Komisije in tako spremenjeno besedilo sprejme kot sklep Sveta.
4. Komisija lahko na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, naslovljene na Komisijo v desetih dneh po sprejetju sklepa Sveta o neukrepanju države članice iz odstavka 1, Svetu priporoči znižanje zneska obrestnega depozita ali njegov preklic.
5. Za obrestni depozit velja obrestna mera, ki odraža kreditno tveganje Komisije in ustrezno naložbeno obdobje.
6. Če so okoliščine, zaradi katerih je bilo oblikovano priporočilo Sveta iz drugega pododstavka člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1466/97, odpravljene, Svet na podlagi nadaljnjegapriporočila Komisije odloči, da se depozit in obračunane obresti na depozit vrnejo zadevni državi članici. Svet lahko s kvalificirano večino spremeni to nadaljnje priporočilo Komisije.
POGLAVJE IV
SANKCIJE V KOREKTIVNEM DELU PAKTA ZA STABILNOST IN RAST
Člen 5
Brezobrestni depoziti
1. Če Svet v skladu s členom 126(6) PDEU odloči, da ima država članica, ki je v skladu s členom 4(1) te uredbe pri Komisiji položila obrestni depozit, čezmerni primanjkljaj, ali če je Komisija ugotovila posebej resno neupoštevanje obveznosti na področju proračunske politike, določenih v Paktu za stabilnost in rast, Komisija v 20 dneh po sprejetju sklepa Sveta slednjemu priporoči, da naj z novim sklepom od zadevne države članice zahteva polog brezobrestnega depozita pri Komisiji, ki znaša 0,2 % njenega BDP v predhodnem letu.
2. Šteje se, da Svet sklep o pologu sprejme, razen če s kvalificirano večino zavrne priporočilo Komisije v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela.
3. Svet lahko s kvalificirano večino spremeni priporočilo Komisije in tako spremenjeno besedilo sprejme kot sklep Sveta.
4. Komisija lahko zaradi izjemnih ekonomskih okoliščin ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, naslovljene na Komisijo v desetih dneh po sprejetju sklepa Sveta v skladu s členom 126(6) PDEU iz odstavka 1, priporoči Svetu znižanje zneska brezobrestnega depozita ali njegov preklic.
5. Depozit se položi pri Komisiji. Če je država članica pri Komisiji položila obrestni depozit v skladu s členom 3, se ta obrestni depozit spremeni v brezobrestni depozit.
Če znesek obrestnega depozita, položenega v skladu s členom 4 in njegovih obračunanih obresti presega znesek zahtevanega brezobrestnega depozita, ki ga je treba položiti v skladu z odstavkom 1 tega člena, se razlika vrne državi članici.
Če znesek brezobrestnega depozita presega znesek obrestnega depozita, položenega v skladu s členom 4, in njegovih obračunanih obresti, država članica poravna razliko pri pologu brezobrestnega depozita.
Člen 6
Globe
1. Komisija v dvajsetih dneh po tem, ko Svet v skladu s členom 126(8) PDEU odloči, da država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov za zmanjšanje svojega čezmernega primanjkljaja, Svetu priporoči, da naj z novim sklepom naloži globo, ki znaša 0,2 % BDP države članice v predhodnem letu.
2. Šteje se, da Svet sklep o globi sprejme, razen če s kvalificirano večino zavrne priporočilo Komisije v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela.
3. Svet lahko s kvalificirano večino spremeni priporočilo Komisije in tako spremenjeno besedilo sprejme kot sklep Sveta.
4. Komisija lahko zaradi izjemnih ekonomskih okoliščin ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, naslovljene na Komisijo v desetih dneh po sprejetju sklepa Sveta v skladu s členom 126(8) PDEU iz odstavka 1, Svetu priporoči znižanje zneska globe ali njen preklic.
5. Če je država članica pri Komisiji položila brezobrestni depozit v skladu s členom 5, se ta brezobrestni depozit spremeni v globo.
Če znesek brezobrestnega depozita, položenega v skladu s členom 5, presega znesek globe, se razlika vrne državi članici.
Če znesek globe presega znesek brezobrestnega depozita, položenega v skladu s členom 5, oziroma če brezobrestni depozit ni bil položen, država članica poravna razliko pri plačilu globe.
Člen 7
Vračilo brezobrestnih depozitov
Če Svet v skladu s členom 126(12) PDEU odloči, da razveljavi nekatere ali vse svoje sklepe, se brezobrestni depozit, položen pri Komisiji, vrne zadevni državi članici.
POGLAVJE V
SANKCIJE ZA IZKRIVLJANJE STATISTIČNIH PODATKOV
Člen 8
Sankcije za izkrivljanje statističnih podatkov
1. Svet lahko na priporočilo Komisije odloči, da bo naložil globo državi članici, ki je namenoma ali zaradi hude malomarnosti napačno prikazala podatke o primanjkljaju in dolgu, ki so pomembni za uporabo členov 121 in 126 PDEU ali za uporabo Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, priloženega PEU in PDEU.
2. Globe iz odstavka 1 so učinkovite, odvračalne in sorazmerne z vrsto in resnostjo napačnega prikazovanja ter njegovim trajanjem. Znesek globe ne presega 0,2 % BDP zadevne države članice.
3. Komisija lahko opravi vse potrebne preiskave, da ugotovi obstoj napačnega prikazovanja iz odstavka 1. Komisija se lahko odloči za začetek preiskave, ko ugotovi, da obstaja resen sum o obstoju dejstev, ki bi se lahko izkazala za takšno napačno prikazovanje. Komisija razišče domnevno napačno prikazovanje, ob tem pa upošteva vse pripombe zadevne države članice. Komisija lahko z namenom opravljanja svoje naloge od države članice zahteva informacije, in lahko opravi inšpekcijske preglede na kraju samem ter ima vpogled v račune vseh vladnih organov na centralni, regionalni in lokalni ravni ter na področju socialne varnosti. Če zakonodaja zadevne države članice za opravljanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem zahteva predhodno dovoljenje, Komisija zaprosi za potrebna dovoljenja.
Komisija ob zaključku preiskave in pred predložitvijo kakršnega koli predloga Svetu zadevni državi članici ponudi možnost zagovora v zvezi z vsebino preiskave. Komisija svoj predlog Svetu zasnuje samo na dejstvih, ki jih je imela zadevna država članica možnost komentirati.
Komisija med preiskavo v celoti spoštuje pravice do obrambe zadevne države članice.
4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 11, glede:
(a)
podrobnih meril za določanje zneska globe iz odstavka 1;
(b)
podrobnih pravil o postopkih preiskav iz odstavka 3 ter povezanih ukrepov in poročanja o preiskavah;
(c)
podrobnih pravil, namenjenih jamčenju pravic do obrambe, dostopa do spisa, pravnega zastopanja, zaupnosti in določb o rokih in načinu pobiranja glob iz odstavka 1.
5. Sodišče Evropske unije je neomejeno pristojno za sodno presojo sklepov, s katerimi Svet naloži globo v skladu z odstavkom 1. Naloženo globo lahko prekliče, zniža ali zviša.
POGLAVJE VI
UPRAVNI ZNAČAJ SANKCIJ IN PORAZDELITEV OBRESTI IN GLOB
Člen 9
Upravni značaj sankcij
Sankcije, naložene v skladu s členi 4 do 8, so upravnega značaja.
Člen 10
Porazdelitev obresti in glob
Obresti, ki jih Komisija zbere iz depozitov, položenih v skladu s členom 5, in glob, pobranih v skladu s členoma 6 in 8, tvorijo drug prihodek iz člena 311 PDEU in se dodelijo evropskemu instrumentu za finančno stabilnost. Ko države članice, katerih valuta je euro, za ohranitev stabilnosti celotnega euroobmočja vzpostavijo drug mehanizem za stabilnost za zagotovitev finančne pomoči, se obresti in globe dodelijo temu mehanizmu.
POGLAVJE VII
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 11
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 8(4) se prenese na Komisijo za obdobje treh let od 13. december 2011. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
3. Pooblastilo iz člena 8(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne veljati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 8(4), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 12
Glasovanje v Svetu
1. V zvezi z ukrepi iz členov 4, 5, 6 in 8 glasujejo samo člani Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro, pri čemer se ne upošteva glasu člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico.
2. Kvalificirana večina članov Sveta iz odstavka 1 se določi v skladu s točko (b) člena 238(3) PDEU.
Člen 13
Pregled
1. Komisija do 14. december 2014 ter nato vsakih pet let objavi poročilo o uporabi te uredbe.
V poročilu med drugim oceni:
(a)
učinkovitost te uredbe, vključno z možnostjo, da se Svetu in Komisiji omogoči, da ukrepata pri reševanju razmer, ki bi lahko ogrozile dobro delovanje monetarne unije,
(b)
napredek pri zagotavljanju tesnejše uskladitve ekonomskih politik ter trajnostne konvergence ekonomskih učinkov držav članic v skladu s PDEU.
2. Po potrebi se poročilu priloži predlog za spremembo te uredbe.
3. Poročilo se pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.
4. Komisija pred koncem leta 2011 Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o možnosti uvedbe „euro-vrednostnih papirjev“.
Člen 14
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.
V Strasbourgu, 16. novembra 2011