ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 15. září 2010
o státní podpoře C 26/09 (ex N 289/09), kterou zamýšlí poskytnout Lotyšsko na restrukturalizaci podniku AS Parex banka
(oznámeno pod číslem K(2010) 6202)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/364/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 10. listopadu 2008 oznámilo Lotyšsko Komisi balíček opatření ve prospěch podniku AS Parex banka (dále jen „banka Parex“) určených na podporu stability finančního systému, který byl schválen dne 24. listopadu 2008 (2) (dále jen „první rozhodnutí o podpoře na záchranu“), a to na základě závazku Lotyšska, že do šesti měsíců předloží plán restrukturalizace banky Parex. Dne 26. ledna 2009 Lotyšsko Komisi informovalo o řadě změn v opatřeních státní podpory pro banku Parex. Tyto změny byly schváleny dne 11. února 2009 (3) (dále jen „druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu“). Dne 29. března 2009 Lotyšsko Komisi oznámilo, že jsou nutné další změny rekapitalizačního opatření. Tyto změny byly schváleny rozhodnutím Komise ze dne 11. května 2009 (4) (dále jen „třetí rozhodnutí o podpoře na záchranu“).
(2)
Plán restrukturalizace banky Parex předalo Lotyšsko dne 11. května 2009. Dne 5. června 2009 byla lotyšským orgánům zaslána žádost o informace. Dne 15. června 2009 se uskutečnila schůzka lotyšských orgánů a Komise. Lotyšsko na žádost o informace částečně odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2009.
(3)
Dopisem ze dne 29. července 2009 Komise Lotyšsko informovala, že se s ohledem na podporu na restrukturalizaci rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (5) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).
(4)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie ze dne 6. října 2009 a zúčastněné strany byly požádány, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění předložily své připomínky k navrhovaným opatřením podpory na restrukturalizaci. Komise neobdržela od zúčastněných stran žádné připomínky. Po uplynutí stanovené lhůty však Komise obdržela dopisy bývalých většinových akcionářů banky Parex (Valerijs Kargins a Viktors Krasovickis), (dále jen „bývalí většinoví akcionáři“), ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy od členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010.
(5)
Dopisem ze dne 12. srpna 2009 požádaly lotyšské orgány o prodloužení lhůty pro poskytnutí doplňujících informací, která byla stanovena v rozhodnutí o zahájení řízení, do dne 15. října 2009. Dne 4. září 2009 předložily lotyšské orgány v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení revidovaný plán restrukturalizace banky Parex spolu s doplňujícími informacemi. Revidovaný plán restrukturalizace byl dále aktualizován dne 22. září 2009 a byly poskytnuty doplňující informace. Schůzky lotyšských orgánů a Komise se konaly ve dnech 11. a 17. září 2009.
(6)
Lotyšsko poskytlo další informace a vysvětlení dne 11. září, 6. a 26. října, 9. a 23. prosince 2009, 19. února a 2. března 2010.
(7)
Dne 12. a 26. října 2009 poskytlo Lotyšsko informace ohledně možné změny strategie restrukturalizace banky Parex. Dne 22. března 2010 se konala schůzka Komise a lotyšských orgánů. Dopisem ze dne 31. března 2010 předložilo Lotyšsko novou verzi plánu restrukturalizace banky Parex ze dne 31. března 2010, který byl později doplněn podáními ze dne 14. května, 9., 12., 17. a 21. června 2010.
(8)
Komise si dne 10. května 2010 vyžádala další informace. Lotyšsko odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2010. V tomto dopise poskytlo Lotyšsko rovněž aktualizovanou verzi plánu restrukturalizace ze dne 31. března 2010. Plán restrukturalizace byl následně pozměněn dne 18. a 27. srpna 2010 (dále jen „konečný plán restrukturalizace“).
(9)
Dopisy ze dne 2., 18. a 27. srpna a 2. září 2010 poskytlo Lotyšsko dodatečná vysvětlení ohledně závazků, jež mají být přijaty. Dne 3. září 2010 obdržela Komise konečný seznam závazků.
(10)
Dne 2. září 2010 lotyšské orgány Komisi informovaly, že výjimečně souhlasí s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině.
2. POPIS
2.1 PŘÍJEMCE A JEHO POTÍŽE
(11)
Banka Parex byla druhou největší bankou v Lotyšsku s celkovými aktivy ke dni 31. prosince 2008 ve výši 3,4 miliardy LVL (4,9 miliardy EUR). Na konci roku 2007 (před začátkem krize) měla banka největší podíl (18 %) na domácím trhu vkladů a třetí největší podíl (12 %) na úvěrovém trhu (6). Lotyšské orgány měly tudíž za to, že má pro finanční systém systémový význam.
(12)
Banka Parex nabízela širokou škálu bankovních produktů, a to jak přímo, tak prostřednictvím specializovaných dceřiných společností, včetně úvěrů, služeb platebních karet, leasingu, správy aktiv a obchodování s cennými papíry. Kromě bankovních operací v Lotyšsku provozovala banka Parex bankovní dceřinou společnost v Litvě a ve Švýcarsku (AP Anlage & Privatbank AG) a pobočky v Estonsku, Švédsku a Německu, správce aktiv v celém Pobaltí a několik leasingových společností působících ve Společenství nezávislých států (dále jen „SNS“).
(13)
Banka Parex byla založena v roce 1992 a většinový podíl vlastnily dvě fyzické osoby, které před státní intervencí držely 84,83 % akciového kapitálu banky. V důsledku potíží, s nimiž se banka Parex potýkala, byla banka částečně znárodněna, a to nabytím celého vlastnického podílu bývalých většinových akcionářů za celkovou symbolickou kupní cenu ve výši 2 LVL (přibližně 3 EUR) (7). V dubnu 2009 uzavřela Evropská banka pro obnovu a rozvoj (dále jen „EBRD“) dohodu o koupi akcií, podle níž EBRD získá 25 % akciového kapitálu banky Parex plus jednu akcii (8).
(14)
Ačkoliv v minulosti byla banka Parex ziskovou institucí se silnou bankovní franšízou v Lotyšsku, vedení banky zvolilo nepřiměřenou obchodní strategii a kvůli silné hospodářské soutěži ze strany sofistikovanějších dceřiných společností zahraničních bank přijalo některá vysoce riziková rozhodnutí. Banka Parex začala zejména stále více působit na trzích v zemích SNS a spoléhala se příliš na velké krátkodobé vklady nerezidentů. Finanční krize vážně postihla rozvíjející se trhy, včetně zemí SNS, a šířily se pověsti ohledně schopnosti banky Parex refinancovat syndikované úvěry splatné v únoru 2009. Kombinace těchto událostí měla za následek ztrátu důvěry vkladatelů, zejména u zákazníků z řad nerezidentů, což vedlo k masivnímu vybírání vkladů. Masivní výběr vkladů dosáhl nejvyššího denního odlivu ve výši až 100 milionů EUR a nepodařilo se ho zastavit ani po částečném znárodnění banky. Tyto výběry vedly k snížení vkladů o 36 % v porovnání s koncem roku 2007 a způsobily vážnou krizi s ohledem na likviditu. Aby se zamezilo dalšímu odlivu vkladů, uložil lotyšský regulační orgán, Komise pro finanční a kapitálový trh, na výběry vkladů omezení.
(15)
V roce 2008 činila konsolidovaná ztráta 131 milionů LVL (185 milionů EUR) v porovnání se ziskem ve výši 40 milionů LVL (58 milionů EUR) v roce 2007. Do konce roku 2008 byl celkový vlastní kapitál akcionářů o 65 % nižší než v předchozím roce a činil 77 milionů LVL, a to zejména kvůli vyšším opravným položkám na výpadky splácení úvěrů a na ztráty z portfolia cenných papírů. Poměr kapitálové přiměřenosti banky Parex na samostatném základě a na úrovni skupiny (9) činil pouze 4,1 %, respektive 3,1 %. Banka Parex proto nebyla schopna plnit právní požadavky na platební schopnost.
2.2 JIŽ SCHVÁLENÁ ZÁCHRANNÁ OPATŘENÍ
(16)
Banka Parex požádala o státní podporu již počátkem listopadu 2008. Po znárodnění banky se Lotyšsko rozhodlo provést záchranná opatření, která banku Parex prozatímně stabilizovala. Evropská komise jako podporu na záchranu prozatímně schválila tato opatření: a) likvidní facilitu do výše 1,5 miliardy LVL; b) státní záruky vztahující se na stávající syndikované úvěry ve výši 775 milionů EUR a nové půjčky na refinancování syndikovaného úvěru ve výši 275 milionů EUR a c) rekapitalizační opatření, která bance Parex umožnila dosáhnout v záchranné fázi poměru kapitálové přiměřenosti ve výši 11 % (10).
2.3 PLÁNY RESTRUKTURALIZACE
2.3.1 PŮVODNÍ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(17)
Dne 11. května 2009 předložilo Lotyšsko v návaznosti na první rekapitalizační opatření plán restrukturalizace banky Parex (dále jen „původní plán restrukturalizace“), jehož obsah byl podrobněji popsán v oddíle 2.4 rozhodnutí o zahájení řízení.
(18)
Plán obsahoval předběžnou analýzu činnosti banky Parex, plánovaná opatření podpory na restrukturalizaci, budoucí obchodní strategii a opatření k obnovení životaschopnosti.
(19)
Plán zahrnoval období od roku 2009 do roku 2013. Za budoucí hlavní segmenty banky Parex se považovali korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (11). Plán předpokládal zavedení nové strategie, jejímž cílem je to, aby se banka Parex stala přední bankou v celém Pobaltí. Veškeré činnosti mimo Pobaltí byly považovány za vedlejší. Plán však vylučoval jejich možný prodej v krátkodobém až střednědobém horizontu.
(20)
Plánovaná obchodní strategie zahrnovala atraktivní sazby a agresivní marketingovou strategii na podporu růstu banky Parex a k opětovnému získání ztracené základny vkladů. Plán předpokládal, že banka Parex bude i po období restrukturalizace nadále závislá na státních opatřeních na podporu likvidity.
2.3.2 REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(21)
Dne 4. září 2009 předložilo Lotyšsko revidovaný plán restrukturalizace, který byl posléze dne 22. září 2009 pozměněn. Cílem tohoto plánu bylo odstranit pochybnosti, jež Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení.
(22)
Revidovaná strategie pro banku Parex byla rovněž založena na vytvoření silné činnosti v Pobaltí zahrnující korporátní zákazníky, drobné zákazníky a správu majetku. Revidovaný plán předpokládal, že banka Parex bude do konce období restrukturalizace schopna splatit veškerá státní opatření na podporu likvidity.
(23)
Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace však revidovaný plán zahrnoval snížení bilanční sumy banky Parex prostřednictvím zaměření se na hlavní segmenty. Plán zejména předpokládal omezení úvěrové činnosti banky Parex.
(24)
Plán mimoto naznačoval možnost vyčlenění vedlejších činností. Poté, co Lotyšsko později tuto strategickou změnu schválilo, bylo nutno vypracovat novou odpovídající verzi plánu restrukturalizace.
2.3.3 KONEČNÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(25)
Podle konečného plánu restrukturalizace je hlavním strategickým cílem vrácení banky soukromému sektoru, a to prostřednictvím jejího prodeje strategickému investorovi, což umožní zrušit opatření k financování ze strany státu a současně zajistí dlouhodobou životaschopnost banky. Lotyšsku se již podařilo získat EBRD jako silného uznávaného vnějšího investora s dostatečnými finančními zdroji a dlouhodobým závazkem (viz (13). bod odůvodnění).
(26)
Konečný plán restrukturalizace předpokládá rozdělení aktiv banky Parex do nově založené banky s názvem AS Citadele banka (dále jen „banka Citadele“), tzv. „dobré banky“ (good bank), která se zaměří na tradiční bankovní operace, a tzv. „špatné banky“ (bad bank) (banka Parex), […] (12).
(27)
K obnovení dlouhodobé životaschopnosti budou z hlavní banky vyčleněna nesouvisející a nevýkonná aktiva. Navrhovaná restrukturalizace vychází ze scénáře předpokládajícího vyčlenění „dobrých“ aktiv, který je založen na zřízení banky s odolnou kapitálovou základnou pod dohledem lotyšského regulačního orgánu, která se zaměřuje na Pobaltí. Všechna hlavní aktiva a některá nesouvisející aktiva (zejména splácené úvěry v SNS) jsou z banky Parex převedeny do nově založené banky. Ostatní nesouvisející a nevýkonná aktiva (úvěry, cenné papíry a nemovitosti převzaté do vlastnictví) zůstanou v bance Parex, […].
(28)
V tabulce 1 je znázorněna struktura banky Citadele a banky Parex po rozdělení.
Tabulka 1
Struktura akcionářů po rozdělení
(29)
Lotyšsko již podniklo první kroky k provedení scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv. Nová banka, banka Citadele, byla zaregistrována dne 30. června 2010 a většina aktiv byla převedena dne 1. srpna 2010 (13). Úplné provozní oddělení banky Citadele a banky Parex by mělo být dokončeno do 12 měsíců od převodu.
(30)
Z banky Parex budou do banky Citadele převedena tato aktiva a závazky:
-
splácené úvěry v Pobaltí ([od 300 do 800] milionů LVL);
-
splácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL);
-
pobočky ve Švédsku a Německu;
-
vklady spojené se správou majetku.
(31)
Bance Parex zůstanou tato aktiva a závazky:
-
nesplácené úvěry v Pobaltí ([od 200 do 800] milionů LVL) (14);
-
úvěry poskytnuté původním akcionářům ([…] milionů LVL);
-
leasingové dceřiné společnosti v SNS;
-
nesplácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL).
(32)
V tabulce 2 jsou uvedena aktiva, která jsou převedena do banky Citadele, a aktiva ponechaná v bance Parex, jakož i snížení bilanční sumy na úroveň v období před krizí, jak se odhadovalo v konečném plánu restrukturalizace, který byl pozměněn dne 27. srpna 2010:
Tabulka 2
Rozdělení aktiv mezi banku Citadele a banku Parex
(v tisících LVL)
Banka Parex - 2008
Banka Parex - 2009
Banka Citadele 31.7.2010 (15)
Banka Parex
Banka Parex po rozdělení (16)
Aktiva
Hotovost a vklady u centrálních bank
79 154
136 769
131 693
119 783
30 876
Zůstatky splatné od úvěrových institucí
228 752
189 321
227 741
245 069
5 583
Úvěry
1 744 871
1 429 466
1 355 831
748 457
627 471
Cenné papíry
941 293
405 800
356 439
224 735
130 936
Investice do dceřiných společností
51 442
72 725
81 691
5 530
51 962
Ostatní aktiva
323 797
220 097
75 584
45 604
52 747
Aktiva celkem
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Závazky a vlastní kapitál
Lotyšská centrální banka
587 183
140 449
-
-
-
Úvěrové instituce
129 584
50 865
27 295
41 571
51 703
Syndikát
544 673
381 271
163 402
-
163 402
Ministerstvo financí
676 398
622 048
692 454
131 000
458 454
Vklady zákazníků
1 225 488
911 318
1 006 202
928 686
75 314
Eurobond
88 712
87 489
113 136
109 244
-
Podřízený úvěr (zděděný z minulosti)
52 848
52 857
52 863
-
52 878
Podřízený úvěr (stát)
-
37 338
37 338
50 270
-
Podřízený úvěr (EBRD)
-
12 932
12 932
Ostatní závazky
35 556
31 458
34 754
30 280
21 522
Závazky celkem
3 340 442
2 328 025
2 140 376
1 291 051
823 274
Vlastní kapitál
28 867
156 476
88 602
98 127 (17)
76 302
Celkem
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Poměr rozdělení, včetně převodu investic do litevské dceřiné společnosti, do společnosti AP Anlage & Privatbank AG a vkladů v německé pobočce (18)
64 %
36 %
Z hlediska banky Parex - 2008
44 %
(33)
Strategie banky Citadele k zajištění dlouhodobé životaschopnosti je založena na vybudování silných činností v Pobaltí a zaměření se na Lotyšsko v rámci tří hlavních obchodních segmentů: korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (19). Správa majetku však zůstane jako hlavní činnost banky Citadele pouze v případě prodeje banky do […]. Nebude-li prodeje dosaženo, bude do téhož dne činnost v oblasti správy majetku odprodána zvlášť.
(34)
Banka Citadele se nebude podílet na úvěrové činnosti v SNS, a portfolio splácených úvěrů v SNS se proto považuje za vedlejší. V tomto segmentu nebudou poskytovány žádné nové úvěry a stávající portfolio bude prodáno do […].
(35)
Přítomnost banky Parex v Litvě a Estonsku je významně omezenější než v Lotyšsku. Banka Citadele rovněž plánuje, že v budoucnu zachová omezenou přítomnost na těchto trzích.
(36)
Pokud jde o dvě pobočky přijímající vklady ve Švédsku a Německu převedené na banku Citadele, Lotyšsko objasnilo, že v důsledku masivního vybírání vkladů z banky došlo k vyčerpání značného podílu finančních prostředků banky v Pobaltí. Ve stávající makroekonomické situaci v Lotyšsku je obtížné přilákat vnější financování. Celkové vklady rezidentů pobaltských států jsou podstatně nižší než jejich úvěrové portfolio, zatímco hlavní konkurenti banky Parex dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností usazených v jiných zemích (především ve Švédsku). Banka Citadele musí proto zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (ve Švédsku a v Německu).
(37)
Banka Citadele hodlá odstranit problémy, které banku Parex donutily požádat o státní podporu, a obnovit dlouhodobou životaschopnost prostřednictvím následujících hlavních opatření.
(38)
Změna stylu řízení a správy a řízení společnosti: Před znárodněním se rozhodovací procesy v bance Parex soustředily u hlavních vlastníků. Banka Citadele bude dbát na lepší správu a řízení společnosti, jak bylo nedávno schváleno. Banka zavede soubor postupů správní rady a dozorčí rady, jejichž cílem je zajistit vysoké standardy správy a řízení společnosti. K hlavním zásadám správy a řízení banky Citadele patří důsledné oddělení vlastnictví a řízení; zajištění práv akcionářů; zveřejňování a transparentnost; odpovědnost a struktura správní rady a prosazování etického a odpovědného rozhodování.
(39)
Lepší řízení rizik: Vedení banky Parex u všech hlavních kategorií rizik (tržní, úvěrová a provozní rizika) revidovalo a posílilo řízení rizik a kontroly v rámci banky na úrovni podniku i na provozní úrovni. Významně budou upraveny zejména kontroly úvěrových rizik v bance Citadele s cílem změnit předchozí přístup banky Parex, a to z poskytování úvěrů na základě zajištění s nejistým oceněním na posouzení schopnosti dlužníka splácet úvěr, které je založeno na peněžním toku. Základním prvkem procesu řízení banky Citadele je řízení rizik. Řízení rizik v rámci banky Citadele kontroluje nezávislý útvar. Dozorčí rada banky Citadele se mimoto podílí na dohledu na řízení rizik a jednoho za svých členů určila jako člena odpovědného za dohled na řízení rizik, interní audit a funkci zajišťování shody. Pro dozorčí radu jsou vyhotovovány měsíční zprávy o rizicích, které zahrnují aktuální informace o úvěrových rizicích a zajišťování shody v bance.
(40)
Nižší bilanční suma zaměřená na hlavní segmenty: Hlavní činnost banky Citadele bude vykonávána v Pobaltí a vedení se zaměří na to, aby byla banka Citadele v tomto regionu opět zisková. Na banku Citadele bude převedeno nesouvisející portfolio splácených úvěrů v SNS, bude však prodáno do […]. Po přeorientování na hlavní činnosti a po významném snížení aktivní bilanční sumy bude banka Citadele opět zisková udržitelným způsobem.
(41)
Stabilizace likvidní pozice: Strategií banky Citadele je rozvoj udržitelného modelu financování s nízkým rizikem, a to menším spoléháním se na velké komerční financování, prodloužením doby splatnosti a diverzifikací zdrojů financování prostřednictvím vyššího podílu dlouhodobějších vkladů zákazníků na finanční základně banky Citadele. Na vklady v bance Citadele se nevztahují omezení týkající se výběru vkladů, které uložil lotyšský regulační orgán.
(42)
Návrat k ziskovosti v hlavním segmentu do roku 2011: Banka Citadele hodlá snížit správní a osobní náklady a rovněž jiné administrativní náklady. Správní náklady banky Parex se v roce 2009 již snížily o 39 %, tj. 32 milionů LVL. Předpokládá se, že se poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele dále sníží a v roce 2014 bude činit [od 35 do 55] %. Tohoto poklesu bude dosaženo prostřednictvím […] snížení osobních nákladů a rovněž přezkumem jednotlivých postupů v rámci banky Citadele. K snížení provozních nákladů a zajištění finanční stability bude banka Citadele pokračovat v opatřeních, která již zahájila banka Parex a jež mají přeměnit strukturu nákladů optimalizací sítě poboček, […] a prostřednictvím jiných opatření k úspoře nákladů. Snížení nákladů bude doplněno různými iniciativami k zvýšení příjmů a zaměřením se na řízení kvality aktiv k zvýšení návratnosti vlastního kapitálu (dále jen „ROE“).
(43)
Podle výhledů obsažených v konečném plánu restrukturalizace se v rámci základního scénáře banka Citadele podle očekávání vrátí k ziskovosti již v roce 2011 a bude své výsledky trvale zlepšovat až do roku 2015. V roce 2014 dosáhne banka Citadele ROE ve výši [od 18 do 28] %. Tabulka 3 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010-2014. Dopady restrukturalizačních opatření, která provádí vedení banky, jsou patrné v hlavních poměrech v roce 2014 s poměrem mezi náklady a příjmy ve výši [od 35 do 55] % a ROE ve výši [od 18 do 28] %. V roce 2015 bude vytvořena pevnější struktura kapitálu s poměrem vlastního kapitálu k celkovým aktivům ve výši [od 8 do 14] %.
Tabulka 3
Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě základního scénáře pro roky 2010-2014
Srpen-prosinec 2010
2011
2012
2013
2014
Analýza nákladů
Provozní výdaje/celkové příjmy
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[35-55] %
Znehodnocená aktiva/čisté úvěry
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[1-3] %
Ziskovost
Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL
[ztráta]
[zisk]
[zisk]
[zisk]
[zisk]
ROE
[-] %
[…] %
[…] %
[…] %
[18-28] %
Rozvaha
Aktiva celkem (v milionech LVL)
(…)
(…)
(…)
(…)
[1,400-1,650]
Vklady/celková aktiva
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
Úvěry/vklady zákazníků
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[50-80] %
Vlastní kapitál/celková aktiva
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[9-13] %
Poměr kapitálové přiměřenosti
[10-14] %
[11-15] %
[12-16] %
[14-19] %
[16-20] %
(44)
Podle pesimistického scénáře má být banka Citadele opět zisková v roce 2013 a v roce 2014 má své výsledky dále zlepšit. V roce 2014 dosáhne banka ROE [ 0] % (20). Plán prokazuje, že podle pesimistického scénáře bude poměr kapitálové přiměřenosti u banky Citadele i u celé konsolidované skupiny značně nad minimálními kapitálovými požadavky stanovenými v právních předpisech. Tabulka 4 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010-2014 v případě pesimistického scénáře.
Tabulka 4
Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě pesimistického scénáře pro roky 2010-2014
Srpen-prosinec 2010
2011
2012
2013
2014
Analýza nákladů
Provozní výdaje/celkové příjmy
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[45-60] %
Ziskovost
Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL
[ztráta]
[ztráta]
[ztráta]
[zisk]
[zisk]
ROE
-
[…] %
[ 0] %
Rozvaha
Úvěry/vklady zákazníků
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[40-60] %
Poměr kapitálové přiměřenosti
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
(45)
Podle výsledků zátěžového testu, který u banky Citadele (viz tabulka 5) provedla Lotyšská centrální banka, nebude do konce roku 2015 k splnění minimálních kapitálových požadavků zapotřebí dodatečný kapitál a poměr kapitálové přiměřenosti dosáhne [ 8 %].
Tabulka 5
Výsledky zátěžového testu u banky Citadele
Nová banka
Základní scénář
Potřebné dodatečné opravné položky, v milionech LVL
Potřebný dodatečný kapitál, v milionech LVL
Poměr kapitálové přiměřenosti, v %
2010
(…)
(…)
(…)
2011
(…)
(…)
(…)
2012
(…)
(…)
(…)
2013
(…)
(…)
(…)
2014
(…)
(…)
(…)
(46)
Po rozdělení bude banka Parex (včetně svých dceřiných společností) v […]. Banka odprodá a zlikviduje veškerá svá aktiva v období 2010-2017. Hlavním úkolem banky Parex bude získat zpět maximální částku z aktiv, jež jí byla přidělena po dobu její existence, která za účelem odhadů činí osm let. Banka Parex zamezí tudíž nutnosti nuceného prodeje portfolia nebo realizace zajištění pod časovým tlakem. Banka Parex se soustředí na vyřešení nesplácených úvěrů společně s nemovitostmi, které již byly převzaty do vlastnictví. Hlavní činností banky Parex bude proto provedení postupů zpětného získání aktiv a poté správa a odprodej těchto aktiv pokud možno co nejdříve a za přiměřených podmínek.
(47)
Po rozdělení se nebude banka Parex ani její dceřiné společnosti podílet na nových ekonomických činnostech, nebudou-li tyto nezbytné pro plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa převedených aktiv a jejich prodej. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů. Za účelem správy (prodeje) však může určitá aktiva vyčlenit do zvláštních dceřiných společností.
(48)
Pokud jde o financování leasingových společností v SNS, banka Parex se pokusí tyto podniky prodat. Jak bylo uvedeno výše, nebudou poskytovány žádné nové úvěry, včetně leasingu, a nebudou-li nalezeni kupci, mají být stávající leasingová portfolia podle očekávání zcela zlikvidována do […]. Významnou část leasingových portfolií tvoří […].
(49)
Podle očekávání mají tato opatření společně vést k zvýšení likvidity banky Parex, načež banka začne vracet státní vklady. Podle finančních výhledů však stát nezíská zpět kapitál investovaný do banky.
(50)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka Parex bude dodržovat kapitálové požadavky pouze do […].
(51)
Banka Parex zažila trvalé masivní vybírání vkladů. V důsledku toho je základna vkladů v současnosti podstatně nižší než před krizí. Kvůli nedostatku finančních prostředků jsou významně omezeny rovněž úvěrové činnosti. Lotyšské orgány se zavázaly, že omezí úvěrové činnosti banky Citadele a její činnost v oblasti přijímání vkladů v příslušných zeměpisných segmentech (viz oddíl 2.5). Omezené úvěrové činnosti a činnost v oblasti přijímání vkladů neumožní vyšší růst než [od 9 do 13] % ročně oproti již nyní omezené přítomnosti na trhu.
(52)
Plán restrukturalizace předpokládá omezení obchodních činností banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí. Tohoto omezení bude částečně dosaženo odprodejem určitých aktiv (splácené úvěry v SNS a činnost v oblasti správy majetku, bude-li prodána odděleně od banky Citadele). Lotyšsko se mimoto zavázalo, že banku Citadele do 31. prosince 2014 zprivatizuje.
(53)
V důsledku znárodnění byli bývalí většinoví akcionáři banky Parex zrušeni (viz (13). bod odůvodnění). Kvůli následné rekapitalizaci banky Parex ze strany státu a EBRD došlo k oslabení postavení menšinových akcionářů (z předchozích 15,2 % na 3,7 % ke dni 7. července 2010).
2.4 OPATŘENÍ PODPORY NA RESTRUKTURALIZACI
(54)
V konečném plánu restrukturalizace je uvedeno, že stávající podpora na záchranu bude prodloužena na celé období restrukturalizace a rozdělena mezi nově založenou banku, banku Citadele, a banku Parex. Kromě již poskytnuté podpory se plánuje určitá další státní podpora.
(55)
Plánovaná podpora likvidity ve formě státních vkladů do banky Citadele i do banky Parex nepřesáhne částku ve výši 1,5 miliardy LVL, která byla schválena jako maximální podpora na záchranu ve formě podpory likvidity poskytnuté bance Parex před rozdělením (21). Podle základního scénáře a pesimistického scénáře by státní vklady do banky Citadele měly být splaceny do roku 2012. Podle optimistického scénáře by měly být státní vklady splaceny v plné výši do roku 2011. Podle základního a pesimistického scénáře nebudou státní vklady do banky Parex na konci období restrukturalizace splaceny. Nesplacené částky jsou v rozmezí od [0-100] milionů LVL (základní scénář) do [100-200] milionů LVL (pesimistický scénář). V případě prodeje příjemců podpory nebo jejich aktiv může ke splacení dojít dříve. Nesplacené zůstatky v případě jednotlivých scénářů jsou uvedeny v tabulce 6.
Tabulka 6
Státní opatření na podporu likvidity (nesplacené zůstatky na konci roku)
Banka Citadele
v milionech LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
Základní scénář
131
143
36
0
-
-
Optimistický scénář
131
143
-
-
-
-
Pesimistický scénář
131
143
36
0
-
-
Banka Parex
v milionech LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[0-100]
Optimistický scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
0
Pesimistický scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[100-200]
(56)
Protiplnění za likviditu bylo ve druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. října 2008 pro státní záruky za bankovní dluhy. Podle plánu restrukturalizace bude cena pro banku Citadele i pro banku Parex stanovena jako náklady na státní financování (22) s připočtením přirážky ve výši 50 základních bodů. Pro banku Citadele bude mimoto zaveden motivační poplatek - od dubna 2011 se bude poplatek každé čtvrtletí zvyšovat až o 15 základních bodů jako pobídka pro banku, aby zajistila své refinancování na trzích.
(57)
Odhadované náklady na státní podporu likvidity v porovnání s náklady na vklady zákazníků v bance Citadele jsou uvedeny v tabulce 7.
Tabulka 7
Náklady na státní vklady v bance Citadele v porovnání s náklady na vklady zákazníků
V %
2010
2011
2012
2013
Náklady na podporu likvidity
9,6
5,4
6,5
7,9
Náklady na vklady zákazníků
(…)
(…)
(…)
(…)
(58)
Po rozdělení zůstanou stávající záruky pro poskytovatele syndikovaných úvěrů banky Parex, které byly schváleny v prvním a druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu, spolu se syndikovanými úvěry v bance Parex. Plán restrukturalizace předpokládá, že budou ukončeny do 31. prosince 2011, aniž by se od vlády požadovalo proplacení záruky.
(59)
V březnu 2010 podepsala banka Parex s Evropskou investiční bankou (dále jen „EIB“) dohodu o poskytnutí úvěrové linky až do výše 100 milionů EUR, jež má být použita k poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům. Úvěrová linka má být převedena na banku Citadele. EIB za toto financování požaduje státní záruku po dobu, kdy banka Citadele nedosahuje stupně investice.
(60)
Banka Citadele může s ohledem na nesplacené eurobondy s lhůtou splatnosti v květnu 2011 rovněž potřebovat další státní záruky nebo likviditu až do výše 88 milionů LVL (126 milionů EUR).
(61)
Stanovení ceny za státní záruky je stejné, jak bylo schváleno v druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu (23). Pokud jde o stanovení ceny případných dalších státních záruk obsažených v plánu restrukturalizace, tato cena bude vztažena k stávající státní záruce (1,048 %) s připočtením zvyšující se přirážky ve výši 12,5 základního bodu, která bude zavedena a která se na konci každého čtvrtletí zvýší o 12,5 základního bodu.
(62)
Plán restrukturalizace předpokládá, že vlastní kapitál (kapitál „třídy 1“), který již byl vložen do banky Parex, zůstane během období záchrany v bance Parex.
(63)
Podle plánu restrukturalizace se od státu nebude požadovat žádný další kapitál kromě:
a.
kapitalizace ve výši 103 milionů LVL formou přeměny státních vkladů na vlastní kapitál v bance Citadele v době rozdělení. Protiplnění za tento kapitál by mělo být dosaženo prodejem banky Citadele, který se Lotyšsko zavázalo provést do konce roku 2014;
b.
a kapitalizace formou přeměny některých státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex v letech 2010-2013 až do maximální výše 210,7 milionu LVL podle základního scénáře a 218,7 milionu LVL podle pesimistického scénáře. Banka Parex má podle předpokladů platit ze státních vkladů, které byly po rozdělení kapitalizovány, úrok ve výši […] % ročně, a to až do 31. prosince 2013. Od roku 2014 budou kapitalizované státní vklady účtovány ve výkazu zisků a ztrát se sazbou ve výši […] %.
(64)
Příslušné částky kapitálu „třídy 1“, které má stát poskytnout bance Parex podle jednotlivých scénářů, jsou uvedeny v tabulkách 8 a 9.
Tabulka 8
Odhadovaná kapitalizace státních vkladů v bance Parex
v milionech LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Optimistický scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Pesimistický scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Tabulka 9
Odložené/kapitalizované úroky ministerstva financí v bance Parex
v milionech LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Optimistický scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Pesimistický scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
(65)
Lotyšsko se zavázalo, že maximální celková částka kapitálu, která bude poskytnuta bance Parex, nesmí překročit 218,7 milionu LVL a že od konce […] neposkytne bance Parex přímo či nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě.
(66)
Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex je uvedeno v tabulce 10.
Tabulka 10
Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex
v milionech LVL
Základní scénář
Pesimistický scénář
Splacení jistiny státního vkladu
(…)
(…)
Splacení úroků ze státního vkladu
(…)
(…)
Celkem
(…)
(…)
(67)
Podpora na záchranu ve formě podřízeného úvěru (kapitál „třídy 2“) bude převedena na banku Citadele. Protiplnění bylo ve druhém a třetím rozhodnutí o podpoře na záchranu (24) stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. listopadu 2008 pro stanovení ceny rekapitalizačních nástrojů. Od prosince 2009 činila pevná úroková sazba u podřízeného úvěru […] %, od února 2010 se zvýšila na […] %.
(68)
Při rozdělení nebo posléze stát neposkytl ani neposkytne bance Parex žádný kapitál „třídy 2“.
(69)
Jak je popsáno v (27).-(32). bodě odůvodnění, určitá aktiva budou převedena z banky Parex do banky Citadele, která bude pokračovat v některých činnostech banky Parex, zatímco nesouvisející a nevýkonná aktiva zůstanou v bance Parex. Pokud jde o hodnotu aktiv, která zůstanou v bance Parex, konzervativní ocenění podle pesimistického scénáře dospělo ke ztrátám státu ve výši [200-400] milionů LVL a podle základního scénáře ve výši [50-300] milionů LVL. Ztráty budou podle pesimistického scénáře odpovídat přibližně [20-50] % účetní hodnoty aktiv (814 milionů LVL) a v případě základního scénáře přibližně […] %. Pokud by se vzaly v úvahu údaje o rezervách, bylo by snížení nominální hodnoty aktiv ještě větší.
(70)
Příslušné odhady nesplacených závazků a ztraceného státního kapitálu po likvidaci aktiv v bance Parex jsou uvedeny v tabulce 11.
Tabulka 11
Nesplacené závazky a ztracený státní kapitál po likvidaci aktiv v bance Parex
v milionech LVL
Základní scénář
Nesplacený státní vklad
[0-100]
Rekapitalizace ze strany státu
(…)
Celkem
[50-300]
Pesimistický scénář
Nesplacený státní vklad
[100-200]
Rekapitalizace ze strany státu
(…)
Celkem
[200-400]
2.5 ZÁVAZKY LOTYŠSKA
(71)
Aby mohla Komise považovat podporu na restrukturalizaci pro banku Citadele a banku Parex za slučitelnou s vnitřním trhem, předložilo Lotyšsko dne 3. září 2010„závazky pro Evropskou komisi“, dokument, který podepsalo Lotyšsko, banka Citadele a banka Parex a který obsahuje závazky, jež mají zajistit úplné provedení plánu restrukturalizace a omezení narušení hospodářské soutěže vyplývající z podpory na restrukturalizaci (dále jen „závazky“). Níže jsou popsány hlavní závazky.
2.5.1 ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY CITADELE
(72)
Závazek týkající se odprodeje úvěrů v SNS. Banka Citadele odprodá úvěry v SNS nebo zařídí jejich odprodej do […], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne banka Citadele kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje úvěrů v SNS nejpozději do […]. Pokud banka Citadele neuzavře tuto smlouvu do stanoveného dne, udělí správci převodu výhradní pověření k prodeji úvěrů v SNS do […].
(73)
Závazek týkající se odprodeje činnosti v oblasti správy majetku. Činnost v oblasti správy majetku bude jako fungující podnik odprodána do […], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za tímto účelem musí nejpozději do […]:
a)
Lotyšsko nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje 100 % jeho podílů v bance Citadele, včetně činnosti v oblasti správy majetku, nebo
b)
banka Citadele nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje činnosti v oblasti správy majetku odděleně od zbytku banky Citadele.
Nebude-li činnost v oblasti správy majetku odprodána (a to spolu s bankou Citadele, či zvlášť) do […], udělí banka Citadele správci převodu výhradní pověření k prodeji činnosti v oblasti správy majetku odděleně od zbytku banky Citadele do […].
(74)
Zachování životaschopnosti, prodejnosti a konkurenceschopnosti. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku zachovává banka Citadele hospodářskou životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost činnosti v oblasti správy majetku v souladu s osvědčenými obchodními postupy a pokud možno omezí co nejvíce riziko snížení schopnosti soutěžit.
(75)
Povinnost týkající se oddělení majetku. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku vede banka Citadele činnost v oblasti správy majetku odděleně od činností, které si ponechává, a zajistí, aby se klíčoví zaměstnanci v oblasti správy majetku nepodíleli na jakékoli jiné ponechané činnosti a naopak. Banka Citadele jmenuje správce odděleného majetku, který odpovídá za kontrolu řízení činnosti v oblasti správy majetku pod dohledem kontrolního správce. Správce odděleného majetku řídí činnost v oblasti správy majetku nezávisle a v jejím nejlepším zájmu, aby byla zajištěna trvající hospodářská životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost a nezávislost na činnostech, které si banka Citadele ponechává.
(76)
Závazek týkající se prodeje banky Citadele. Lotyšsko odprodá banku Citadele nebo zařídí její odprodej do 31. prosince 2015, a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne Lotyšsko kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje banky Citadele nejpozději do 31. prosince 2014. Za účelem provedení tohoto závazku musí Lotyšsko prodat veškeré akcie, které v bance Citadele drží přímo či nepřímo (včetně prostřednictvím veřejných podniků). Pokud Lotyšsko neuzavře tuto smlouvu do 31. prosince 2014, udělí Lotyšsko správci převodu výhradní pověření k prodeji banky Citadele do 31. prosince 2015.
(77)
Omezení týkající se nových úvěrů a vkladů v pobaltských zemích. Banka Citadele a její přidružené podniky omezí v Lotyšsku, Litvě a Estonsku:
a)
hrubé nové úvěry, pokud jde o objem a podíly na úvěrovém trhu, s ohledem na celkové úvěrové portfolio banky Citadele a AB „Citadele“ banka (25) a
b)
zůstatky vkladů z hlediska objemu i podílu na trhu
na maximální povolené částky uvedené v tabulkách 12-17.
Lotyšský trh
Tabulka 12
Limity úvěrů v Lotyšsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry v hlavních segmentech (v milionech LVL)
[28-40]
[115-165]
[120-175]
[130-190]
[145-210]
[160-230]
Podíl úvěrů v hlavních segmentech na trhu (bez úvěrů v SNS), pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Lotyšsku (v %)
[ 5] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 7] %
[ 7] %
Hrubé nové úvěry v segmentu správy soukromého kapitálu (26) (v milionech LVL)
[0-4]
[9-13]
[9,5-14]
[10-15]
[11-17]
[12,5-18]
Tabulka 13
Limity zůstatků vkladů v Lotyšsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Zůstatek vkladů v hlavních segmentech (bez vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu) (v milionech LVL)
[550-790]
[600-860]
[660-950]
[720-1045]
[795-1150]
[875-1260]
Podíl vkladů v hlavních segmentech na trhu (v %)
[ 7] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
Zůstatek vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (v milionech LVL)
[340-490]
[405-585]
[375-540]
[410-590]
[440-630]
[475-685]
Podíly vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu na trhu (v %)
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
Litevský trh
Tabulka 14
Limity úvěrů v Litvě
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry (v milionech LVL)
[19-27]
[36,5-53]
[40-58]
[44-63]
[48-70]
[53-76]
Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia k celkovým úvěrům v Litvě (v %)
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
Tabulka 15
Limity celkových zůstatků vkladů v Litvě
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[115-170]
[130-185]
[140-205]
[155-225]
[170-245]
[190-270]
Podíl na trhu (v %)
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 4] %
[ 4] %
[ 4] %
Estonský trh
Tabulka 16
Limity úvěrů v Estonsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry (v milionech LVL)
[3,2-4,6]
[7-10]
[7,6-11]
[8-12]
[9-13]
[10-14]
Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Estonsku (v %)
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
Tabulka 17
Limity celkových zůstatků vkladů v Estonsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů
[85-125]
[95-135]
[105-150]
[115-165]
[125-180]
[135-195]
Podíl na trhu (v %)
[ 1] %
[ 1,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
(78)
Limity vkladů u německé a švédské pobočky. Banka Citadele omezí zůstatky vkladů v německé a švédské pobočce z hlediska objemu i příslušných podílů na trhu na maximální povolené částky, které jsou uvedeny v tabulkách 18 a 19.
Tabulka 18
Limity celkových zůstatků vkladů v německé pobočce
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[47-69]
[50-75]
[60-85]
[65-90]
[70-100]
[80-110]
Podíl na trhu (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
Tabulka 19
Limity celkových zůstatků vkladů ve švédské pobočce
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[35-50]
[40-55]
[40-60]
[45-70]
[50-75]
[55-80]
Podíl na trhu (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
(79)
Nezvyšování počtu poboček: Banka Citadele nezvýší celkový počet poboček. To však bance Citadele nebrání v přemístění některých jejích poboček.
(80)
Závazky uvedené v (77).-(79). bodě odůvodnění platí do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele, přinejmenším však do […]. Bude-li činnost v oblasti správy majetku prodána odděleně od zbytku banky Citadele, po dokončení samostatného prodeje činnosti v oblasti správy majetku přestanou limity týkající se úvěrů a vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (součást činnosti v oblasti správy majetku) uvedené v (77). bodě odůvodnění platit.
(81)
Protiplnění za opatření na záchranu aktiv: Banka Citadele poskytne Lotyšsku protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát Lotyšska podle pesimistického scénáře, což je součet opatření na podporu likvidity provedených Lotyšskem, která nebudou pravděpodobně na konci realizace aktiv splacena ([100-200] milionů LVL), a odhadovaného celkového kapitálu, který bude bance Parex poskytnut ode dne převodu ([…] milionů LVL). Protiplnění má podobu nákladů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého příjmu. Toto protiplnění by mělo být uhrazeno každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele na samostatném základě nižší než 12 % a poměr kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny není nižší než 8 %, pokud příslušná částka nevede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí až do dokončení prodeje banky Citadele.
(82)
Zákaz nabývat podniky. Až do úplného splacení podpory na restrukturalizaci ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele se banka Citadele zdrží nabývání finančních i nefinančních institucí.
(83)
Žádné nové úvěry v SNS. Až do dokončení prodeje úvěrů v SNS neposkytne banka Citadele žádné nové úvěry zákazníkům ze zemí SNS ani zákazníkům, jejichž koneční příjemci pocházejí ze zemí SNS. Banka Citadele a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu. Banka Citadele ukončí poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování či zvýšení pravděpodobnosti, že bance Citadele nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 2 % úvěrového portfolia v předchozím roce.
2.5.2 ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY PAREX
(84)
Žádné nové činnosti. Banka Parex a její přidružené podniky se nepodílejí na žádných nových činnostech, které nejsou nezbytné k plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa aktiv a posléze jejich prodej.
(85)
Banka Parex a její přidružené podniky ukončí:
a)
poskytování nových úvěrů korporátním nebo soukromým zákazníkům, včetně leasingových úvěrů. Banka Parex a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu nebo pokud neexistují žádné nové finanční prostředky a úvěr je poskytnut na restrukturalizaci dluhu souvisejícího s aktivy pro restrukturalizaci. Banka Parex bude moci poskytovat svým přidruženým podnikům nové úvěry za účelem správy zajištění, která byla převzata do vlastnictví;
b)
poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování nebo zvýšení pravděpodobnosti, že bance Parex nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry, a je-li další zálohová platba nutná k financování oprav a úprav, které jsou nezbytné k zajištění strukturální celistvosti zajištěného majetku. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 5 % úvěrového portfolia v předchozím roce;
c)
přijímání nových vkladů od veřejnosti.
(86)
Banka Parex a její přidružené podniky do […] postupně ukončí nebo odprodají veškeré leasingové činnosti.
(87)
Maximální celková částka kapitálu, který Lotyšsko poskytne v jakékoli formě přímo či nepřímo bance Parex, nepřesáhne 218,7 milionu LVL. Lotyšsko neposkytne bance Parex přímo ani nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě od […].
2.5.3 OSTATNÍ ZÁVAZKY
(88)
Zákaz vyplácení dividend a kupónů. Banka Citadele, banka Parex a jejich přidružené podniky nevyplatí investorům žádné dividendy ani kupóny ze stávajících kapitálových nástrojů (včetně prioritních akcií, akcií se zvláštním právem hlasování a nástrojů vyšší a nižší třídy 2) ani neuplatní případná práva na koupi ve vztahu k těmto nástrojům, neexistuje-li právní povinnost tak učinit. Tento závazek se však nevztahuje na kapitál, který Lotyšsko drží přímo či nepřímo, a kapitál, který banka Citadele a banka Parex drží ve svých přidružených podnicích.
(89)
Zákaz uvádět státní podporu v reklamách. Banka Citadele a banka Parex nepoužívají poskytnutí státní podpory, státní vlastnictví ani případné konkurenční výhody vyplývající z podpory nebo vlastnictví k reklamním účelům.
(90)
Závazky uvedené v (88).-(89). bodě odůvodnění se vztahují na banku Citadele až do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele.
(91)
Oddělení banky Citadele a banky Parex: Banka Citadele a banka Parex budou z provozního hlediska zcela odděleny nejpozději do 1. srpna 2011, s výjimkou určitých činností v oblasti IT a řízení a správy úvěrů v SNS. Za posledně uvedenou službu bude poskytnuto protiplnění ve výši tržního poplatku.
(92)
Správci. Je jmenován kontrolní správce, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků.
(93)
Pokud Lotyšsko nebo případně banka Citadele nebudou mít jeden měsíc před uplynutím lhůt uvedených v (72)., (73). a (76). bodě odůvodnění uzavřenu závaznou smlouvu o prodeji a koupi, je jmenován správce převodu, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků.
(94)
Správci působí nezávisle na bance Citadele, bance Parex a Lotyšsku, mají potřebné kvalifikace k výkonu svého pověření a nejsou ani nebudou v situaci střetu zájmů.
(95)
Komise může podle svého uvážení navrhované správce jmenovat či odmítnout a navrhované pověření schválit s výhradou případných změn, které považuje za nezbytné, aby mohli správci plnit své povinnosti.
(96)
Správce (správci) se ujmou stanovených povinností k zajištění dodržování závazků. Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost správce, Lotyšska, banky Citadele nebo banky Parex vydat správci příkazy nebo pokyny v zájmu zajištění dodržování podmínek a povinností uvedených v tomto rozhodnutí a v závazcích.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(97)
Komise v tomto případě zahájila formální vyšetřovací řízení s ohledem na původní plán restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, jelikož měla mimo jiné pochybnosti, zda je původní plán restrukturalizace přiměřený k zajištění obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky bez další státní podpory.
(98)
Konkrétně nebylo jasné, jak a kdy začne banka Parex opět plnit příslušné požadavky stanovené v právních předpisech. Původní plán se přiměřeně nezabýval ani rizikovými faktory (včetně expozice vůči dlužníkům mimo OECD), jež byly zjištěny ve zprávě o hloubkové kontrole, která byla předložena spolu s plánem restrukturalizace. Mimoto se zdálo, že původní plán vychází z poměrně optimistických předpokladů, pokud jde o budoucí provozní podmínky. Komise měla pochybnosti, jak bude banka schopna zvládnout zrušení omezení týkajících se výběru vkladů. Bez ohledu na omezení likvidity se zdálo, že původní plán vychází z obchodní strategie založené na rozšíření všech úvěrových segmentů a nezajišťuje ukončení nebo významné omezení rizikovějších činností, jako je poskytování úvěrů jednotlivým zákazníkům v zemích SNS s vysokým čistým jměním. Pokud jde o tehdy předpokládané zvýšení objemů vkladů a rozšíření činnosti v oblasti získávání vkladů, existovaly pochybnosti, zda je plán reálný a efektivní z hlediska nákladů. Lotyšské orgány mimoto v této fázi neposkytly výsledky zátěžového testu. V rozhodnutí o zahájení řízení proto Komise lotyšské orgány vyzvala, aby celkovou navrhovanou obchodní strategii pro banku Parex přehodnotily.
(99)
Plán předpokládal strategii založenou na rozšíření činnosti, která (jak se zdálo) vycházela především z agresivní cenové a marketingové politiky s cílem získat zpět ztracené podíly na trhu pomocí konkurenční výhody, kterou banka získala v důsledku státní podpory. Tato strategie však neobsahovala přiměřená opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(100)
Pokud jde o otázku sdílení nákladů/vlastního příspěvku, původní plán neposkytoval jednoznačné informace o celé částce požadované státní podpory a o vlastním příspěvku banky Parex. Komise měla pochybnosti, zda byl původní plán zaměřen tak, aby byla podpora omezena na minimum. Podle všech scénářů zůstala banka i po skončení období restrukturalizace závislá na likvidních facilitách státu nebo státních zárukách. V této souvislosti musela Komise rovněž prověřit, do jaké míry by bylo možno potřeby banky Parex v oblasti financování snížit větším zaměřením se na hlavní činnosti a celkovým dalším zmenšením velikosti banky.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(101)
Ve stanovených lhůtách nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran ohledně rozhodnutí o zahájení řízení.
5. PŘIPOMÍNKY LOTYŠSKA
(102)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložily lotyšské orgány revidovaný plán restrukturalizace ze dne 4. září 2009, v němž se snažily odstranit řadu pochybností, které Komise uvedla, a to změnou strategie restrukturalizace banky Parex. Obsah plánu je popsán v oddíle 3.2. Po konečném rozhodnutí o rozdělení banky Parex byl však tento plán nahrazen konečným plánem restrukturalizace, jenž byl předložen dne 7. července 2010.
6. OSTATNÍ PŘIPOMÍNKY
(103)
Po uplynutí stanovené lhůty obdržela Komise dopisy od bývalých většinových akcionářů banky Parex ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010. Hlavní otázka, která byla nadnesena v dopisech ze dne 15. června a 13. července 2010, se týkala volby mezi scénářem restrukturalizace banky, který zahrnuje vyčlenění „dobrých“ aktiv a vyčlenění „špatných“ aktiv. Dopisy ze dne 22. června a 1. července se týkaly důsledků, jež mohou mít zvolená strategie pro banku Parex a probíhající legislativní iniciativy s ohledem na lotyšský právní systém.
(104)
Komise podotýká, že bylo-li to vhodné, vzala při posuzování konečného plánu restrukturalizace v úvahu záležitosti uvedené v těchto dopisech, pokud byly relevantní a daná záležitost spadala do její pravomoci.
7. POSOUZENÍ
7.1 Existence podpory
(105)
Komise musí posoudit, zda dotyčná opatření představují státní podporu. V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(106)
Komise podotýká, že pokud jde o záchranná opatření ve formě záruky, podpory likvidity a rekapitalizace, která byla provedena ve prospěch banky Parex a která jsou po rozdělení banky Parex zachována během fáze restrukturalizace, v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu (27) již zjistila, že tato opatření představují státní podporu. Komise nemá důvod měnit své předchozí hodnocení v tomto ohledu. Jelikož tato opatření zvýhodňují významnou část ekonomické činnosti, kterou předtím vykonávala banka Parex a v níž nyní pokračuje banka Citadele, představují státní podporu rovněž pro banku Citadele.
(107)
Co se týká opatření podpory popsaných v (63). a (69). bodě odůvodnění, Lotyšsko je provádí za účelem restrukturalizace banky Parex, která se podílela a částečně se i nadále podílí na přeshraničních a mezinárodních činnostech. Rovněž banka Citadele, která přebírá ekonomické činnosti banky Parex, působí a bude působit na trzích, které jsou otevřené mezinárodní hospodářské soutěži. Jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků proto ovlivní hospodářskou soutěž v bankovním sektoru a má dopad na obchod uvnitř Unie. Dotyčná opatření jsou mimoto selektivní, jelikož přinášejí prospěch výhradně bance Citadele a bance Parex, a jsou financována ze státních prostředků. V současné finanční krizi a s ohledem na finanční potíže banky Parex by žádný investor v tržním hospodářství neprovedl tato opatření za srovnatelných podmínek.
(108)
Pokud jde o opatření týkající se kapitalizace, usuzuje se, že investor v tržním hospodářství očekává návratnost, která je úměrná vnímanému riziku posuzované investice. To platí zejména pro banku Citadele, která není v současnosti ohodnocena a vznikla v rámci restrukturalizace z banky v potížích.
(109)
Usuzuje se, že převod aktiv z banky Parex na banku Citadele provedený na základě scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv (viz (69). bod odůvodnění) je opatřením na záchranu aktiv, jelikož nově založená banka (banka Citadele) je zbavena zátěže v podobě možných ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv, která jsou ponechána v bance Parex. Tato záchrana bance Citadele umožní zamezit následnému vyčerpání kapitálu. Dotyčné opatření proto poskytuje bance Citadele výhodu.
(110)
Opatření na záchranu aktiv je financováno ze státních prostředků, jelikož podle konečného plánu restrukturalizace poskytne Lotyšsko bance Parex do […] kapitál až do výše 218,7 milionu LVL, jenž spolu s nevyplacenými vklady ve výši [100-200] milionů LVL nebude na konci předpokládaného […] období případně splacen (viz tabulka 11).
(111)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že další rekapitalizace v době rozdělení ve formě vkladu kapitálu do banky Citadele ve výši 103 milionů LVL a přeměna státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex při rozdělení a posléze (viz (63). bod odůvodnění) a opatření na záchranu aktiv (viz (69). bod odůvodnění) rovněž představují státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
7.2 SLUČITELNOST PODPORY
7.2.1 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(112)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU může Komise prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise se domnívá, že vzhledem k systémovému významu banky Parex lze v tomto případě použít čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a že by oznámená opatření podpory měla být posouzena na tomto základě.
(113)
Na základě tří sdělení (28) přijatých v souvislosti se stávající finanční krizí, která byla platná v době přijetí rozhodnutí, byla v rozhodnutí o zahájení řízení tato věc předběžně posouzena v souladu se zásadami uvedenými v pokynech pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (29), přičemž se přihlíželo k zvláštním charakteristikám krize na finančních trzích.
(114)
Ačkoliv se v rozhodnutí o zahájení řízení odkazovalo na pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, Komise v 49. bodě sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) (30) objasnila, že veškeré podpory týkající se finančních institucí oznámené Komisi před 31. prosincem 2010 budou místo pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích posouzeny jako podpora na restrukturalizaci bank podle sdělení o restrukturalizaci.
(115)
Pokud jde o opatření na záchranu aktiv, toto opatření by mělo být posouzeno na základě sdělení o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (31) (dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“).
(116)
V rámci prvního rozhodnutí o podpoře na záchranu (jak bylo později potvrzeno mimo jiné v rozhodnutí o zahájení řízení) již bylo zjištěno, že banka Parex je institucí v obtížích, a je tudíž nutná důkladná restrukturalizace banky.
7.2.2 SOULAD OPATŘENÍ SE SDĚLENÍM O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH
(117)
Jak již bylo uvedeno v (109)., (108). a, bodě odůvodnění, transakci týkající se převodu aktiv z banky Parex do banky Citadele lze pokládat za opatření na záchranu aktiv. Stát převezme značnou část ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv.
(118)
Zvláštní podmínky vztahující se na opatření na záchranu aktiv jsou stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech. Podle oddílu 5.2 uvedeného sdělení by opatření na záchranu aktiv mělo zajistit úplnou transparentnost ex-ante a sdílení nákladů, následované řádným oceněním způsobilých aktiv, a přiměřené protiplnění poskytnuté státu, aby opatření na záchranu aktiv zajistilo odpovědnost akcionářů a nenarušovalo nepřiměřeně hospodářskou soutěž.
(119)
Pokud se tento případ odchyluje od podobných transakcí (32), činí tak pozitivním způsobem, jelikož Lotyšsko nepokryje všechny ztráty plynoucí ze znehodnoceného portfolia. Pokrytí ztrát je místo toho zajištěno pouze do určité maximální částky a v rozsahu, který je nezbytný k tomu, aby banka Parex splňovala kapitálové požadavky do […]. Podle scénářů týkajících se rozdělení aktiv, kdy je zvolena metoda vyčlenění „dobrých“ aktiv jako v daném případě, nesou zátěž v podobě ztrát z nesouvisejících a nevýkonných aktiv částečně rovněž bývalí většinoví akcionáři a původní menšinoví akcionáři. Tato metoda je z hlediska státní podpory hodnocena kladně, jelikož do jisté míry omezuje nutnost plnohodnotného ocenění rozsahu znehodnocení aktiv.
(120)
Podle sdělení o znehodnocených aktivech je nutno posoudit přiměřenost převodní ceny a protiplnění. V daném případě je zřejmé, že účetní hodnota aktiv, která zůstanou v bance Parex, je vyšší než jejich tržní hodnota, a představuje proto státní podporu pro banku Citadele, jak již bylo uvedeno v (109).-(111). bodě odůvodnění.
(121)
Podle bodů 23 a 41 sdělení o znehodnocených aktivech by převodní cena u opatření spočívajících v nákupu aktiv měla vycházet z jejich dlouhodobé ekonomické hodnoty. Podle scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv by proto „dobrá banka“ měla v zásadě pokrýt rozdíl mezi převodní hodnotou a reálnou ekonomickou hodnotou. Není-li to možné, aby se předešlo technické platební neschopnosti, je nutno tento rozdíl získat zpět, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání.
(122)
V daném případě (a jak již bylo objasněno v (69). bodě odůvodnění) by konzervativní přístup založený na pesimistickém scénáři znamenal pro stát ztráty ve výši [od 100 do 400] milionů LVL; v případě základního scénáře by ztráty státu činily […] milionů LVL. Vzhledem ke skutečnosti, že většina úvěrů je zajištěna, nejeví se tato ocenění dlouhodobé ekonomické hodnoty aktiv ve finančních výhledech jako příliš optimistická. Pokud by banka Citadele byla s to plně pokrýt tyto ztráty, odpovídalo by opatření převodu aktiv s reálnou ekonomickou hodnotou.
(123)
Podle oddílu 5.2 sdělení o znehodnocených aktivech se Komise domnívá, že by banka Citadele měla za záchranu kapitálu, jíž bylo dosaženo opatřeními na záchranu znehodnocených aktiv, poskytnout odpovídající protiplnění.
(124)
Cíl požadavku na protiplnění (případně včetně zpětného získání) je dvojí: zajistit sdílení nákladů a rovné podmínky (tj. omezit na minimum narušení hospodářské soutěže).
(125)
Na základě odhadovaného dopadu záchrany aktiv a předpokládaného čistého příjmu (viz tabulky 3 a 4) zastává Komise názor, že banka Citadele nebude schopna v době, kdy bude obnovovat svou životaschopnost, poskytnout za záchranu aktiv požadované protiplnění (včetně zpětného získání). Předpokládaný čistý příjem by však měl umožnit, aby byla po návratu k ziskovosti a dosažení přiměřené kapitálové základny vyplacena přinejmenším část protiplnění.
(126)
Komise proto vítá závazek, který poskytlo Lotyšsko a podle něhož banka Citadele poskytne státu protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát podle pesimistického scénáře, což je částka státních vkladů, o něž stát přijde na konci likvidace aktiv ([od 100 do 200] milionů LVL), a státních rekapitalizačních opatření ([…] milionů LVL). Poskytnutí protiplnění bude mít podobu výdajů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého hospodářského výsledku, a protiplnění by mělo být poskytnuto za každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele nižší než 12 %, a to do výše, která nepovede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí do dokončení prodeje banky Citadele (viz (81). bod odůvodnění). Komise se celkově domnívá, že tento mechanismus zajišťuje pokud možno příspěvek banky Citadele k nákladům vyplývajícím z […].
(127)
Jelikož protiplnění a zpětné získání nedosahují úrovně, která je stanovena ve sdělení o znehodnocených aktivech, je podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zapotřebí rozsáhlá restrukturalizace. Tato restrukturalizace musí zahrnovat zejména významné omezení velikosti banky v problémech jako kompenzaci za skutečnost, že banka Citadele nenese ztráty v plné výši a neposkytuje přiměřené protiplnění v plné výši.
(128)
Aby bylo možno vyvodit závěr, zda je restrukturalizace dostatečná, je nutno ji posoudit na základě cílů protiplnění a zpětného získání, tj. sdílení nákladů a omezení narušení hospodářské soutěže. Je nutno zejména zjistit, zda bylo dostatečného sdílení nákladů dosaženo jinými prostředky a zda je narušení hospodářské soutěže omezeno, a to ověřením tržního postavení a velikosti banky Citadele. Toto posouzení musí vzít v úvahu ostatní opatření podpory provedená ve prospěch banky Parex a banky Citadele a je zohledněno v části tohoto rozhodnutí, která analyzuje soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci (viz (144). bod odůvodnění a další body).
(129)
Po rozdělení bude banka Parex samostatná a z organizačního hlediska nezávislá na bance Citadele, jak požaduje oddíl 5.6 sdělení o znehodnocených aktivech.
(130)
Komise se závěrem domnívá, že daný případ je v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech.
7.2.3. SLUČITELNOST PODLE SDĚLENÍ O RESTRUKTURALIZACI
(131)
Ve sdělení o restrukturalizaci jsou stanovena pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v současné krizi. Aby byla restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, musí:
i)
vést k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky;
ii)
zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce podpory (sdílení nákladů);
iii)
obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(132)
V oddíle 2 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit ucelený, komplexní a podrobný plán restrukturalizace. Mělo by z něj být patrné, jak banka co nejdříve obnoví dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory. Plán restrukturalizace by měl uvádět příčiny obtíží banky a vlastní slabé stránky banky a nastínit, jak navrhovaná restrukturalizační opatření problémy banky napraví.
(133)
V souladu s požadavky uvedenými v bodě 11 sdělení o restrukturalizaci je konečný plán restrukturalizace, který předložilo Lotyšsko, ucelený, komplexní a podrobný. Poskytuje podrobné informace o obchodním modelu, základní předpoklady a výsledné finanční výhledy. V souladu s bodem 10 uvedeného sdělení plán rovněž uvádí příčiny obtíží, s nimiž se potýkala banka Parex, zejména volbu nepřiměřené obchodní strategie ze strany vedení a některá vysoce riziková rozhodnutí (viz oddíl 2.1 a (38).-(42). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Restrukturalizační činnosti uvedené v konečném plánu se náležitě zabývají nedostatky banky. V konečném plánu restrukturalizace jsou takto rozptýleny obavy ohledně původně oznámeného plánu restrukturalizace, jež byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(134)
Pokud jde o zaměření obchodního modelu, jednu z hlavních obav uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení, banka Citadele se podle konečného plánu restrukturalizace opět zaměří na tradiční bankovní obchodní činnosti v Pobaltí. Banka Citadele se bude v souladu s tím soustředit na hlavní činnosti, přičemž se stáhne z oblastí, které zhoršily její finanční potíže. Kladně se hodnotí zejména skutečnost, že v bance Parex budou ponechány všechny leasingové úvěry v SNS (včetně dceřiných společností) a nesplácené úvěry v SNS. Pokud jde o splácené úvěry v SNS, ty jsou sice převedeny do banky Citadele, Lotyšsko se však zavázalo, že budou odprodány a v žádném případě nebudou poskytovány nové úvěry (viz (72). a (83). bod odůvodnění). Činnost v oblasti správy majetku bude do […] odprodána buď odděleně od zbytku banky Citadele, nebo bude prodána s bankou Citadele, bude-li ke stanovenému dni nalezen investor pro celou banku (viz (73). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí).
(135)
Jak Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, nově založená banka Citadele bude mnohem menší, než byla banka Parex v období před krizí. Tato menší velikost je zapříčiněna zejména rozdělením a odprodeji, které budou provedeny. Agresivní rozšíření činnosti na úvěrových trzích a trzích vkladů, které se předpokládalo v původním plánu restrukturalizace, bylo v konečném plánu restrukturalizace konzervativně revidováno směrem dolů a bude omezeno, jak se Lotyšsko zavázalo (viz (77). a (78). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí).
(136)
Kladně se hodnotí změny stylu řízení (významní akcionáři a členové rad již byli nahrazeni), správa a řízení banky Citadele a posílené řízení rizik a kontroly v rámci banky. Banka Parex již snížila správní náklady o 39 %. Předpokládaný poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele se v roce 2014 sníží na [35 až 55] %, a to především v důsledku optimalizace sítě poboček a osobních nákladů.
(137)
Podle požadavků stanovených v bodech 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci by měl konečný plán restrukturalizace rovněž prokázat, jak banka co nejdříve obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez další státní podpory. Banka by měla zejména dosáhnout přiměřené návratnosti vlastního kapitálu a být schopna pokrýt veškeré své náklady na běžné činnosti a dodržovat požadavky vyplývající z příslušných právních předpisů.
(138)
Plán restrukturalizace poskytuje za prvé podrobné finanční údaje a výhledy pro období 2006-2015, podává informace o příjmech, nákladech, znehodnocených aktivech, ziscích a kapitálové pozici banky. Komise se domnívá, že poskytnuté výhledy podle základního scénáře vycházejí z přiměřených základních makroekonomických předpokladů (jsou méně optimistické než odhady uvedené v hospodářské prognóze Evropské komise z jara 2010).
(139)
Banka Citadele má podle očekávání v roce 2011 opět docílit zisku a v období restrukturalizace má trvale zlepšovat své každoroční výsledky. Předpokládá se, že v roce 2014 dosáhne ROE úrovně [mezi 18 a 28] %, což se jeví jako dostatečná úroveň protiplnění za běžných tržních podmínek v Lotyšsku. To by bylo srovnatelné s minulými hodnotami ROE ve výši 28 % v roce 2006 a 20 % v roce 2007. Poměry kapitálové přiměřenosti banky Citadele a poměry kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny jsou značně vyšší než minimální požadavky vyplývající z právních předpisů. Vzhledem k stabilnímu obchodnímu modelu banky a výsledkům banky Parex v minulosti, pokud jde o její hlavní činnosti, se Komise na základě poskytnutých informací domnívá, že předložené výhledy jsou reálné.
(140)
Podle zátěžového testu, který provedla centrální banka (viz (45). bod odůvodnění), zastává Komise za druhé názor, že banka Citadele je s to čelit zátěžovému scénáři, aniž by potřebovala další podporu. Zátěžový scénář prokazuje, že banka plní kapitálové požadavky stanovené v právních předpisech. Z analýzy citlivosti použité v zátěžovém testu mimoto vyplývá, že by životaschopnost banky nemělo ohrozit podstatně změněné hospodářské prostředí.
(141)
Za třetí, na banku Citadele se nebudou vztahovat omezení týkající se výběru vkladů a budou dodržovány všechny ostatní požadavky stanovené v právních předpisech. Pokud jde o omezení týkající se výběru vkladů, velká část hlavních vkladatelů souhlasila se zachováním vkladů v bance po určitou dobu po zrušení omezení. Tyto vklady byly převedeny do banky Citadele (jak je uvedeno v tabulce 2). Komise mimoto vítá navrhovaný model financování s nízkým rizikem, který je ve větší míře založen na dlouhodobějším financování, odstraňuje tudíž dříve existující rozdíl mezi závazky a aktivy s ohledem na splatnost.
(142)
Plán rovněž stanoví, že banka Citadele i v případě pesimistického scénáře splatí státní opatření na podporu likvidity do 31. prosince 2012. Toto předpokládané splacení odstraňuje obavy uvedené v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, že banka bude i po období restrukturalizace nadále závislá na likviditě poskytnuté státem. Komise dále podotýká, že státní kapitál ve výši 103 milionů LVL, který byl do banky Citadele vložen ke dni rozdělení, bude „splacen“ v souladu se závazkem, který Lotyšsko přijalo s ohledem na prodej banky Citadele do 31. prosince 2014 (viz (76). bod odůvodnění).
(143)
Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že nový obchodní model banky Citadele je životaschopný a udržitelný z dlouhodobého hlediska. Restrukturovaná banka bude proto schopna soutěžit na trhu na základě svých vlastních schopností v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů a její životaschopnost nebude ohrožena ani ve významně změněném prostředí. Komise proto zastává názor, že plán restrukturalizace banky Parex splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
(144)
V oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že by se banky a jejich akcionáři měli na restrukturalizaci podílet v maximální míře, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Tento požadavek znamená, že banky použijí k financování restrukturalizace své vlastní zdroje, získané například prodejem aktiv, zatímco akcionáři by měli pokud možno převzít ztráty banky. Pomoc na restrukturalizaci je podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(145)
Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, je konečný plán restrukturalizace jednoznačně zaměřený a upouští od strategie založené na rozšíření činnosti, která se pro banku Parex plánovala původně. Tento cílený přístup přispěl k omezení potřebné podpory. V této souvislosti se hodnotí kladně navrhované odprodeje a snížení bilanční sumy banky Citadele a rovněž uvedení banky Parex do […]. Výnosy z prodeje aktiv budou financovat část restrukturalizačních nákladů a omezí potřebnou podporu. Komise zdůrazňuje, že lotyšské orgány poskytly podrobný časový plán pro plánované odprodeje a zavázaly se jmenovat kontrolního správce a rovněž správce převodu s cílem zajistit dodržení závazků. S ohledem na příspěvek k restrukturalizačním nákladům prostřednictvím vnitřních zdrojů vytvořených bankou Komise podotýká, že banka provádí rozsáhlá opatření za účelem snížení nákladů.
(146)
Usuzuje se, že opatření, která již byla provedena, a opatření, k nimž se Lotyšsko zavázalo, zajistí, aby byly použity vlastní zdroje a aby se držitelé soukromého kapitálu v bance Parex přiměřeně podíleli na restrukturalizaci.
(147)
Sdílení nákladů ze strany bývalých většinových akcionářů lze prokázat převzetím jejich veškerých podílů v bance Parex Lotyšskem za symbolickou cenu 2 LVL. Tito akcionáři byli zrušeni, a lze tudíž mít za to, že nesli důsledky neúspěchu banky Parex. Kromě odstranění bývalých většinových akcionářů došlo k významnému oslabení držby akcií menšinovými akcionáři v důsledku rekapitalizace banky ze strany státu a EBRD. Jejich vlastnický podíl se snížil z předchozí úrovně ve výši 15,2 % na 3,7 % v současnosti a tito akcionáři zůstanou po rozdělení v bance Parex ([…]). Tato opatření slouží jako cenný signál proti morálnímu hazardu.
(148)
Podřízené úvěry poskytnuté původními akcionáři budou v bance Parex druhořadými závazky. Likvidace aktiv banky Parex podle základního scénáře nepředpokládá získání dostatečných výnosů, které by pokrývaly více než prioritní závazky banky. Jelikož podřízené úvěry mají splatnost v období 2015-2018 a stát podpoří pouze kapitál banky Parex […], přičemž současně obdrží za státní vklady přiměřené protiplnění, je pravděpodobné, že držitelé podřízených dluhových nástrojů ponesou ztráty z kapitálu, který investovali […].
(149)
Vlastní příspěvek minulých držitelů kapitálu v bance se přiměřeně zabývá morálním hazardem. Plán restrukturalizace banky Parex proto zajišťuje dostatečné sdílení nákladů a vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Konečný plán restrukturalizace je proto v souladu s oddílem 3 sdělení o restrukturalizaci.
(150)
Oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopný bankovní sektor. Tato opatření by měla mimoto zajistit, aby státní podpora nebyla použita k financování protisoutěžního chování.
(151)
Komise se domnívá, že balíček opatření obsažených v konečném plánu restrukturalizace představuje významné zlepšení oproti původnímu plánu restrukturalizace a odstraňuje pochybnosti ohledně této záležitosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení. Vzhledem k významným odprodejům a tržním omezením, jakož i zmenšení banky (viz tabulka 20) se Komise domnívá, že plán představuje přiměřený balíček opatření, který přispěje k zachování rovných podmínek a konkurenceschopných trhů. Původní strategie uvedená v oznámeném plánu, která byla založena na rozšíření činnosti a s ohledem na niž byly v rozhodnutí o zahájení řízení vysloveny vážné pochybnosti, se změnila a konečný plán restrukturalizace vychází z významného zmenšení velikosti banky, pokud jde o celkovou bilanční sumu i podíly na hlavních trzích.
Tabulka 20
Zmenšení velikosti banky Citadele a omezení její přítomnosti na hlavních trzích
Aktiva banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí
Banka Citadele na konci období restrukturalizace,
rok 2014
(včetně postupného růstu)
Snížení podílu na hlavních úvěrových trzích na konci restrukturalizace
(včetně postupného růstu)
Snížení podílu na trzích vkladů (hlavní činnost a činnost v oblasti správy majetku) na konci restrukturalizace (včetně postupného růstu)
Po rozdělení: 44 %
(celková aktiva nižší o 1,9 miliardy EUR);
vezme-li se v úvahu odprodej úvěrů v SNS (rok […]): [35-50] %
(celková aktiva nižší o [1,6-2,3] miliardy EUR)
[40-55] % (sníženo o [1,9-23] miliardy EUR)
Podíl na trhu před krizí ve výši 11,7 % oproti [ 7] % v roce 2014 (omezení): přítomnost na trhu nižší o [50-60] %
Podíl na trhu před krizí ve výši 20 % (33) oproti [ 13] % (snížení do roku 2015 na [ 10] %): přítomnost na trhu nižší o [55-65] %
(152)
Restrukturalizace banky zahrnuje podstatné omezení přítomnosti banky v hlavních segmentech trhu. Za prvé, v důsledku provedení restrukturalizačních opatření sníží banka Citadele svá celková aktiva přibližně o 60 % a její přítomnost na všech hlavních trzích se v porovnání s bankou Parex v období před krizí sníží o více než 50 %. Menší přítomnost banky na trhu a rovněž plánované odprodeje uvolní příslušné segmenty trhu pro konkurenty. Za druhé, jak již bylo zmíněno v oddíle 2.5, Lotyšsko prodá banku Citadele nejpozději do 31. prosince 2014, nebo bude banka prodána správcem převodu do 31. prosince 2015, a činnost v oblasti správy majetku bude prodána do […] (buď v rámci banky Citadele, nebo zvlášť), čímž bude případně poškozeným konkurentům umožněno, aby se ucházeli o tyto podniky. Prodej lze považovat za opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (34).
(153)
Opatření k omezení hospodářské soutěže se pokládají za přiměřená rovněž vzhledem k poměrně omezené absolutní velikosti banky během restrukturalizace (přibližně 2,2 miliardy EUR). Po restrukturalizaci zůstanou pouze hlavní činnosti. Nejdůležitější z těchto činností bude přítomnost banky Citadele v Lotyšsku, jehož trh je již nyní poměrně koncentrovaný a ovládaný řadou zahraničních bank (35). Omezený podíl banky Citadele na úvěrovém trhu ve výši přibližně [4-7] % a na trhu vkladů ve výši [7-10] % (viz (77). bod odůvodnění) lze pokládat za přiměřené omezení možného narušení hospodářské soutěže v porovnání s jejím podílem na úvěrovém trhu ve výši 12 % a na trhů vkladů ve výši přibližně 20 % v období před krizí.
(154)
Přítomnost banky na ostatních zeměpisných trzích je omezená a bude omezená i nadále s cílem omezit možné narušení hospodářské soutěže tak, aby nebyly překročeny podíly na litevském úvěrovém trhu a na trhu vkladů ve výši [ 4] %, na estonském úvěrovém trhu ve výši [ 1,5] % a na estonském trhu vkladů ve výši [ 2,5] % a na švédském a německém trhu vkladů ve výši [ 0,5] % (viz (77). a (78). bod odůvodnění). Tyto limity umožní omezený růst na těchto trzích vzhledem k nutnosti, aby banka diverzifikovala své zdroje financování. Stávající makroekonomická situace v Lotyšsku ztěžuje přilákání vnějšího financování. Vklady lotyšských rezidentů jsou podstatně nižší než celé úvěrové portfolio v tomto členském státě. Hlavní konkurenti banky dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností, které jsou usazeny v zahraničí. Uznává se proto, že si banka Citadele musí zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (jedna pobočka ve Švédsku a jedna v Německu) za účelem diverzifikace své finanční základny. Vzhledem k malé přítomnosti banky na těchto trzích a potřebě diverzifikovaných zdrojů financování v zájmu životaschopnosti banky se Komise domnívá, že dohodnuté limity na těchto trzích jsou přiměřené.
(155)
Komise vítá rovněž zákaz uvádět státní podporu k reklamním účelům, což bance Citadele zabrání v tom, aby podporu použila k protisoutěžnímu tržnímu chování, a zákaz nabývání podniků, který zajišťuje, že státní podpora nebude použita k převzetí konkurentů. Banka Citadele mimoto nezvýší počet svých poboček.
(156)
Po rozdělení bude banka Parex a její dceřiné společnosti účinně […] po dobu své existence, která má podle předpokladů činit osm let. Toto období se považuje za přiměřené, aby bylo možno dokončit postupy zpětného získání a prodeje aktiv, přičemž se zamezí nucenému prodeji.
(157)
Ačkoliv si banka Parex ponechá svou bankovní licenci, nebude moci ona ani její dceřiné společnosti vykonávat nové činnosti vyjma těch, které jsou nezbytné ke správě a prodeji přidělených aktiv. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů a přijímání vkladů od veřejnosti (viz (84). a (85). bod odůvodnění). Mimoto do […] postupně ukončí nebo prodá své leasingové činnosti.
(158)
Lotyšsko se zavázalo, že striktně omezí další kapitál z hlediska času ([…]) a rozsahu (až do 218,7 milionů LVL) (viz (87). bod odůvodnění).
(159)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že podpora pro banku Parex (po rozdělení) je omezena na nezbytné minimum […], a je proto zamezeno nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
(160)
V souladu s tím jsou rozsah a povaha opatření, zejména významné zmenšení velikosti a omezení přítomnosti na trhu spolu s prodejem v přiměřeném časovém rámci, který se navrhuje s ohledem na banku Citadele a banku Parex, dostačující a přiměřené k tomu, aby se zamezilo nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Hloubka restrukturalizace spolu s prodejem banky Citadele mimoto postačují ke kompenzaci případného narušení hospodářské soutěže, které může vyplývat z možného nepřiměřeného plnění a zpětného získání.
(161)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci je stanoven požadavek, že v zájmu ověření, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou nezbytné pravidelné podrobné zprávy členského státu. Lotyšské orgány se v souladu s tím zavázaly, že budou Komisi takovéto zprávy o bance Citadele i bance Parex předkládat co šest měsíců počínaje dnem vydání tohoto rozhodnutí.
(162)
Lotyšsko se zavázalo, že jmenuje kontrolního správce, který bude sledovat dodržování závazků a předkládat zprávy Komisi.
(163)
Komise má za to, že plán restrukturalizace banky Parex, který je popsán v oddíle 2 tohoto rozhodnutí, je slučitelný s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(164)
Lotyšsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
S ohledem na plán restrukturalizace a závazky, které přijala Lotyšská republika, se podpora na restrukturalizaci, kterou Lotyšsko poskytne podnikům AS Parex banka a AS Citadele banka, pokládá za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice.
V Bruselu dne 15. září 2010.
SKLEP KOMISIJE
z dne 15. septembra 2010
o državni pomoči C 26/09 (ex N 289/09), ki jo namerava izvajati Latvija za prestrukturiranje banke AS Parex
(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 6202)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2011/364/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama, (1)
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Latvija je 10. novembra 2008 Komisiji priglasila paket ukrepov v korist banke AS Parex banka (v nadaljnjem besedilu: banka Parex) za podporo stabilnosti finančnega sistema. Paket ukrepov je bil odobren 24. novembra 2008 (2) (v nadaljnjem besedilu: prva odločba o reševanju) z zavezo Latvije, da bo v šestih mesecih predložila načrt prestrukturiranja za banko Parex. Latvija je 26. januarja 2009 Komisijo obvestila o več spremembah ukrepov javne podpore za banko Parex. Te spremembe so bile odobrene 11. februarja 2009 (3) (v nadaljnjem besedilu: druga odločba o reševanju). Latvija je 29. marca 2009 Komisiji priglasila potrebo po nadaljnjih spremembah ukrepa dokapitalizacije. Te spremembe so bile odobrene z Odločbo Komisije z dne 11. maja 2009 (4) (v nadaljnjem besedilu: tretja odločba o reševanju).
(2)
Latvija je 11. maja 2009 priglasila načrt prestrukturiranja za banko Parex. Latvijskim organom je bila 5. junija 2009 poslana zahteva za informacije. Komisija se je 15. junija 2009 sestala z latvijskimi organi. Latvija je na zahtevo za informacije delno odgovorila z dopisom z dne 7. julija 2009.
(3)
Komisija je z dopisom z dne 29. julija 2009 Latvijo obvestila, da se je v zvezi z ukrepi pomoči za prestrukturiranje odločila začeti postopek na podlagi člena 108(2) PDEU (5) (v nadaljnjem besedilu: odločitev o začetku postopka).
(4)
Odločitev o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije z dne 6. oktobra 2009, zainteresirane strani pa so bile pozvane, naj v enem mesecu od datuma objave predložijo pripombe glede predlaganih ukrepov pomoči za prestrukturiranje. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strani. Po izteku predpisanega roka pa je Komisija prejela dopisa z dne 15. junija in 13. julija 2010, ki sta ju poslala Valerijs Kargins in Viktors Krasovickis, nekdanja večinska delničarja banke Parex (v nadaljnjem besedilu: nekdanja večinska delničarja). Prejela je tudi dopisa poslancev latvijskega parlamenta z dne 22. junija in 1. julija 2010.
(5)
Latvijski organi so v dopisu z dne 12. avgusta 2009 zaprosili za podaljšanje roka za predložitev dodatnih informacij, določenega v odločitvi o začetku postopka, do 15. oktobra 2009. Kot odgovor na odločitev o sprožitvi postopka so 4. septembra 2009 predložili spremenjen načrt prestrukturiranja za banko Parex z dodatnimi informacijami. Spremenjeni načrt prestrukturiranja so dopolnili 22. septembra 2009 in predložili dodatne informacije. Komisija se je z latvijskimi organi sestala 11. in 17. septembra 2009.
(6)
Latvija je dodatne informacije in pojasnila predložila še 11. septembra, 6. in 26. oktobra, 9. in 23. decembra 2009, 19. februarja ter 2. marca 2010.
(7)
Latvija je 12. in 26. oktobra 2009 predložila informacije o morebitni spremembi strategije prestrukturiranja za banko Parex. Komisija se je 22. marca 2010 sestala z latvijskimi organi. Latvija je z dopisom z dne 31. marca 2010 predložila novo različico načrta prestrukturiranja za banko Parex z dne 31. marca 2010, ki je bil pozneje dopolnjen z dopisi z dne 14. maja ter 9., 12., 17. in 21. junija 2010.
(8)
Komisija je 10. maja 2010 zahtevala dodatne informacije. Latvija je odgovorila z dopisom z dne 7. julija 2010. Skupaj s tem dopisom je predložila tudi posodobljeno različico načrta prestrukturiranja z dne 31. marca 2010. Načrt prestrukturiranja je bil spremenjen še 18. in 27. avgusta 2010 (v nadaljnjem besedilu: končni načrt prestrukturiranja).
(9)
Latvija je z dopisi z dne 2., 18. in 27. avgusta ter 2. septembra 2010 predložila dodatne informacije o zavezah, ki naj bi jih sprejela. Komisija je 3. septembra 2010 prejela končni seznam zavez.
(10)
Latvijski organi so Komisijo 2. septembra 2010 obvestili, da se izjemoma strinjajo, da se ta sklep sprejme v angleškem jeziku.
2. OPIS
2.1 UPRAVIČENEC IN NJEGOVE TEŽAVE
(11)
Banka Parex je bila druga največja banka v Latviji s skupnimi sredstvi v višini 3,4 milijarde LVL (4,9 milijarde EUR) na dan 31. decembra 2008. Konec leta 2007, še pred krizo, je imela banka največji delež (18 %) na depozitnem trgu države in tretji največji delež (12 %) na njenem posojilnem trgu. (6) Posledično so jo latvijski organi obravnavali kot sistemsko pomembno za finančni sistem.
(12)
Banka Parex je neposredno ali prek specializiranih hčerinskih družb ponujala široko paleto bančnih proizvodov, vključno s posojili, storitvami plačilnih kartic, lizingom, upravljanjem premoženja in borznim posredništvom. Banka Parex je poleg bančnega poslovanja v Latviji upravljala tudi hčerinsko bančno družbo v Litvi in Švici (AP Anlage & Privatbank AG) ter poslovne enote v Estoniji, na Švedskem in v Nemčiji, panbaltiškega upravitelja premoženja in več lizinških družb, ki delujejo v Skupnosti neodvisnih držav (v nadaljnjem besedilu: SND).
(13)
Banka Parex je bila ustanovljena leta 1992 in je bila v večinski lasti dveh zasebnikov, ki sta imela pred posredovanjem države v lasti 84,83 % delniškega kapitala banke. Zaradi težav, ki so jo pestile, so jo deloma podržavili z odkupom celotnega lastništva nekdanjih večinskih delničarjev po simbolični skupni nakupni ceni v višini 2 LVL (približno 3 EUR). (7) Evropska banka za obnovo in razvoj (v nadaljnjem besedilu: EBOR) je aprila 2009 sklenila pogodbo o nakupu delnic, s katero bi pridobila 25 % delniškega kapitala in eno delnico banke Parex. (8)
(14)
Čeprav je bila banka Parex v preteklosti dobičkonosna institucija z močno bančno franšizo v Latviji, je uprava banke izbrala neustrezno poslovno strategijo in sprejela nekatere zelo tvegane odločitve ob močni konkurenci prodornejših hčerinskih družb tujih bank. Banka Parex je bila zlasti vedno bolj dejavna na trgih SND, pri čemer se je pretirano zanašala na visoke kratkoročne depozite nerezidentov. Finančna kriza je močno prizadela hitrorastoče trge, vključno z državami SND, in krožiti so začele govorice o zmožnosti banke Parex za refinanciranje sindiciranih posojil, dospelih februarja 2009. Zaradi spleta teh dogodkov se je zaupanje vlagateljev močno zmanjšalo zlasti pri tujih strankah, kar je izzvalo množično dvigovanje depozitov. Množično dvigovanje sredstev iz banke je doseglo vrh pri 100 milijonih EUR dnevnega odliva, zaustavilo pa ga ni niti delno podržavljenje banke. Posledično se je število depozitov znižalo za 36 % v primerjavi s koncem leta 2007, kar je povzročilo hudo likvidnostno krizo. Da bi preprečil nadaljnje odlivanje depozitov, je latvijski regulator, odbor za finance in kapitalske trge, uvedel omejitve dvigovanja sredstev.
(15)
Konsolidirane izgube so leta 2008 znašale 131 milijonov LVL (185 milijonov EUR) v primerjavi z dobičkom v višini 40 milijonov LVL (58 milijonov EUR) v letu 2007. Do konca leta 2008 je bil skupni lastniški kapital za 65 % nižji kot prejšnje leto in je znašal 77 milijonov LVL, kar gre večinoma pripisati višjim rezervacijam za izgube pri posojilih in izgubam v portfelju vrednostnih papirjev. Količnik kapitalske ustreznosti banke Parex na samostojni podlagi in na ravni skupine (9) je znašal samo 4,1 % oziroma 3,1 %. Banka Parex zato ni več mogla izpolnjevati regulativnih zahtev glede kapitalske ustreznosti.
2.2 ODOBRENI REŠEVALNI UKREPI
(16)
Banka Parex je za državno pomoč zaprosila v začetku novembra 2008. Latvija se je po njenem podržavljenju odločila izvesti reševalne ukrepe, s katerimi se je položaj banke Parex začasno stabiliziral. Evropska komisija je na splošno kot pomoč za reševanje odobrila: (i) likvidnostno posojilo v višini največ 1,5 milijarde LVL; (ii) državna poroštva za obstoječa sindicirana posojila v višini 775 milijonov EUR in nova posojila, namenjena refinanciranju sindiciranega posojila, v višini 275 milijonov EUR; ter (iii) ukrepe dokapitalizacije, na podlagi katerih bi lahko banka Parex med fazo reševanja dosegla količnik kapitalske ustreznosti 11 %. (10)
2.3 NAČRTI PRESTRUKTURIRANJA
2.3.1 PRVOTNI NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
(17)
Latvija je 11. maja 2009 predložila načrt prestrukturiranja za banko Parex kot nadaljevanje prvih ukrepov dokapitalizacije (v nadaljnjem besedilu: prvotni načrt prestrukturiranja), katerega vsebina je bila podrobneje opisana v razdelku 2.4 odločitve o začetku postopka.
(18)
Načrt je vseboval analizo predhodnega poslovanja banke Parex, načrtovane ukrepe pomoči za prestrukturiranje, njeno prihodnjo poslovno strategijo in ukrepe za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja.
(19)
Načrt je zajemal obdobje 2009-2013. Poslovanje z gospodarskimi družbami, poslovanje s prebivalstvom in dejavnost upravljanja premoženja (11) naj bi bili prihodnji glavni segmenti banke Parex. V načrtu je bila predvidena izvedba nove strategije za banko Parex, ki naj bi postala vodilna panbaltiška banka. Vse „nebaltiške“ dejavnosti so se štele za sekundarne. Kljub vsemu je bila v načrtu izključena možnost njihove kratkoročne ali srednjeročne prodaje.
(20)
Predvidena poslovna strategija je vključevala privlačne cene in agresivno tržno strategijo, s katero bi spodbudili rast banke Parex in ponovno pridobili izgubljeni obseg depozitov. V skladu z načrtom naj bi bila banka Parex tudi po obdobju prestrukturiranja še naprej odvisna od likvidnostnih ukrepov države.
2.3.2 POPRAVLJENI NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
(21)
Latvija je 4. septembra 2009 predložila spremenjen načrt prestrukturiranja, ki je bil dopolnjen 22. septembra 2009. Namen tega načrta je bil odpraviti dvome, ki jih je Komisija izrazila v odločitvi o začetku postopka.
(22)
Spremenjena strategija za banko Parex je temeljila tudi na izgradnji močne poslovne dejavnosti v baltskih državah z dejavnostjo poslovanja z gospodarskimi družbami in prebivalstvom ter upravljanja premoženja. V spremenjenem načrtu je bilo predvideno, da bo banka Parex do konca obdobja prestrukturiranja zmožna poplačati vse likvidnostne ukrepe države.
(23)
Spremenjeni načrt pa je v nasprotju s prvotnim načrtom prestrukturiranja vključeval znižanje bilančne vsote banke Parex z usmeritvijo na glavne segmente. Zlasti je bilo predvideno zmanjšanje posojilne dejavnosti banke Parex.
(24)
Dalje je bila v načrtu navedena možnost odcepitve sekundarnih dejavnosti. Ko je Latvija to strateško spremembo pozneje potrdila, je bilo treba sestaviti novo ustrezno različico načrta prestrukturiranja.
2.3.3 KONČNI NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
(25)
Kot je razvidno iz končnega načrta prestrukturiranja, je glavni strateški cilj vrniti banko zasebnemu sektorju z njeno prodajo strateškemu vlagatelju, kar naj bi omogočilo razbremenitev financiranja s strani države, hkrati pa zagotovilo dolgoročno uspešno poslovanje banke. Latvija je že pritegnila EBOR kot močnega in uglednega zunanjega vlagatelja z zadostnimi finančnimi sredstvi in dolgoročno zavezo (glej uvodno izjavo (13)).
(26)
V končnem načrtu prestrukturiranja je predvidena razdelitev sredstev banke Parex med novoustanovljeno banko z imenom AS Citadele banka (v nadaljnjem besedilu: banka Citadele), tako imenovano „dobro banko“, ki se bo usmerila na tradicionalne bančne posle, in tako imenovano „slabo banko“ (banka Parex), […] (12).
(27)
Za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja bo glavna dejavnost banke ločena od sekundarnih in nedonosnih sredstev. Predlagano prestrukturiranje temelji na scenariju izločitve zdrave dejavnosti podjetja, ki temelji na ustanovitvi banke s trdno kapitalsko osnovo pod latvijskim regulativnim nadzorom in usmerjenostjo na baltske države. Vsa sredstva glavne dejavnosti in nekatera sredstva sekundarne dejavnosti (zlasti donosna posojila SND) se iz banke Parex prenesejo na novoustanovljeno banko. Preostala sekundarna in nedonosna sredstva (posojila, vrednostni papirji in zasežene nepremičnine) bodo ostala v banki Parex, […].
(28)
V preglednici 1 sta prikazani strukturi bank Citadele in Parex po razcepitvi.
Preglednica 1
Lastniška struktura po razcepitvi
(29)
Latvija je že sprejela prve ukrepe za izvedbo scenarija izločitve zdrave dejavnosti podjetja. Nova banka, banka Citadele, je bila registrirana 30. junija 2010, večina sredstev pa je bila prenesena 1. avgusta 2010 (13). Načeloma naj bi bila popolna ločitev poslovanja bank Citadele in Parex dokončana v 12 mesecih po prenosu.
(30)
Posledično bodo naslednja sredstva in obveznosti prenesene z banke Parex na banko Citadele:
-
donosna posojila baltskim državam ([med 300 in 800] milijoni LVL);
-
donosna posojila SND ([med 50 in 350] milijoni LVL);
-
poslovne enote na Švedskem in v Nemčiji;
-
depoziti, povezani z dejavnostjo upravljanja premoženja.
(31)
V banki Parex bodo ostala naslednja sredstva in obveznosti:
-
nedonosna posojila baltskim državam ([med 200 in 800] milijoni LVL); (14)
-
posojila starim delničarjem ([…] milijonov LVL);
-
lizinške hčerinske družbe v SND;
-
nedonosna posojila SND ([med 50 in 350] milijoni LVL).
(32)
V preglednici 2 so prikazana sredstva, prenesena na banko Citadele, in sredstva, ki so ostala v banki Parex, ter znižanje bilančne vsote glede na stanje pred krizo, kot je bilo ocenjeno v končnem načrtu prestrukturiranja in spremenjeno 27. avgusta 2010:
Preglednica 2
Razdelitev sredstev med banki Citadele in Parex
(v tisočih LVL)
Banka Parex - 2008
Banka Parex - 2009
Banka Parex - 31.7.2010 (15)
Banka Citadele
Banka Parex po razcepitvi (16)
Sredstva
Denarna sredstva in depoziti pri centralnih bankah
79 154
136 769
131 693
119 783
30 876
Zneski, ki jih dolgujejo kreditne institucije
228 752
189 321
227 741
245 069
5 583
Posojila
1 744 871
1 429 466
1 355 831
748 457
627 471
Vrednostni papirji
941 293
405 800
356 439
224 735
130 936
Naložbe v hčerinske družbe
51 442
72 725
81 691
5 530
51 962
Druga sredstva
323 797
220 097
75 584
45 604
52 747
Sredstva skupaj
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Obveznosti in lastniški kapital
Banka Latvije
587 183
140 449
-
-
-
Kreditne institucije
129 584
50 865
27 295
41 571
51 703
Sindikat
544 673
381 271
163 402
-
163 402
Državna zakladnica
676 398
622 048
692 454
131 000
458 454
Depoziti strank
1 225 488
911 318
1 006 202
928 686
75 314
Euroobveznica
88 712
87 489
113 136
109 244
-
Podrejeni (stari)
52 848
52 857
52 863
-
52 878
Podrejeni (država)
-
37 338
37 338
50 270
-
Podrejeni (EBOR)
-
12 932
12 932
Druge obveznosti
35 556
31 458
34 754
30 280
21 522
Obveznosti skupaj
3 340 442
2 328 025
2 140 376
1 291 051
823 274
Lastniški kapital
28 867
156 476
88 602
98 127 (17)
76 302
Skupaj
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Razdelitveni količnik, vključno s prenosom naložb v litovsko hčerinsko družbo, v AP Anlage & Privatbank AG in depoziti pri nemški poslovni enoti (18)
64 %
36 %
Glede na banko Parex - 2008
44 %
(33)
Strategija banke Citadele za zagotovitev dolgoročno uspešnega poslovanja temelji na izgradnji močne poslovne dejavnosti v baltskih državah, ki bo prek treh glavnih segmentov usmerjena na Latvijo: dejavnost poslovanja z gospodarskimi družbami, dejavnost poslovanja s prebivalstvom in dejavnost upravljanja premoženja. (19) Vendar bo dejavnost upravljanja premoženja ostala glavna dejavnost banke Citadele samo, če bo banka prodana do […]. Če ne bo prodana, bo dejavnost upravljanja premoženja do istega datuma prodana ločeno.
(34)
Ker se banka Citadele ne bo ukvarjala s posojili SND, se portfelj donosnih posojil SND šteje za sekundarnega. Dodeljevanja novih posojil v tem segmentu ne bo, obstoječi portfelj pa bo prodan do […].
(35)
Prisotnost banke Parex v Litvi in Estoniji je bila precej bolj omejena kot v Latviji. Tudi banka Citadele namerava na teh trgih v prihodnje ohraniti omejeno prisotnost.
(36)
Latvija je glede obeh poslovnih enot, na Švedskem in v Nemčiji, ki sprejemata depozite in sta bili preneseni na banko Citadele, pojasnila, da je bil zaradi množičnega dvigovanja depozitov osiromašen precejšen delež baltiškega financiranja banke. Poleg tega je v sedanjih makroekonomskih razmerah v Latviji težko pritegniti zunanje financiranje. Skupni znesek depozitov rezidentov baltskih držav je precej nižji od njihovega posojilnega portfelja, medtem ko glavni konkurenti banke Parex prejemajo finančna sredstva od svojih matičnih družb s sedežem v drugih državah (večinoma na Švedskem). Banka Citadele mora zato nekaj financiranja obdržati v tujini (na Švedskem in v Nemčiji).
(37)
Banka Citadele namerava s spodnjimi ključnimi ukrepi odpraviti težave, zaradi katerih je morala banka Parex zaprositi za državno pomoč, in ponovno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje.
(38)
Sprememba načina vodenja in upravljanja družb: Pred podržavljenjem je bilo odločanje banke Parex v rokah glavnih lastnikov. Banka Citadele se bo držala pred kratkim sprejetega okrepljenega korporativnega upravljanja. Vzpostavila bo niz postopkov upravnega in nadzornega odbora, namenjenih zagotovitvi visokih standardov korporativnega upravljanja. Ključna načela korporativnega upravljanja banke Citadele so: stroga ločitev lastništva in upravljanja; zagotovitev pravic delničarjev; razkritje in preglednost; pristojnosti in sestava upravnega odbora ter spodbujanje etičnega in odgovornega odločanja.
(39)
Okrepljeno obvladovanje tveganja: Vodstvo banke Parex je pregledalo in okrepilo obvladovanje tveganja in nadzor v banki z vidika podjetja in poslovanja za vse glavne vrste tveganj (tržno, kreditno in operativno tveganje). Bistveno preoblikovan bo zlasti nadzor nad kreditnim tveganjem v banki Citadele, da se prejšnji pristop banke Parex, in sicer zavarovana posojila s po naravi negotovimi vrednotenji, zamenja z ocenami dolžnikove zmožnosti izpolnjevanja dolžniških obveznosti na podlagi denarnega toka. Obvladovanje tveganja je bistveni element upravljavskega procesa v banki Citadele. Obvladovanje tveganja v banki Citadele nadzoruje neodvisna enota. Pri nadzoru nad obvladovanjem tveganja sodeluje tudi nadzorni odbor banke Citadele, ki je enega od svojih članov pooblastil za nadzor nad obvladovanjem tveganja, notranjo revizijo in spremljanje skladnosti. Za nadzorni odbor se mesečno pripravijo poročila, ki vključujejo najnovejše informacije o kreditnem tveganju in skladnosti v banki.
(40)
Nižja bilančna vsota s poudarkom na ključnih segmentih: Glavna dejavnost banke Citadele bo v baltskih državah, vodstvo pa se bo osredotočilo na ponovno zagotovitev dobičkonosnosti banke Citadele v tej regiji. Sekundarni portfelj donosnih posojil SND bo prenesen na banko Citadele, vendar bo prodan do […]. Banka Citadele bo s ponovno usmeritvijo na svoje glavne dejavnosti in bistvenim znižanjem aktivnih postavk svoje bilance stanja trajnostno donosna.
(41)
Utrditev likvidnostnega položaja: Strategija banke Citadele je razviti trajnosten model financiranja z nizko stopnjo tveganja, in sicer z zmanjšanjem odvisnosti od financiranja podjetij, podaljšanjem profila zapadlosti in razširitvijo virov financiranja s povečanjem deleža dolgoročnejših depozitov strank pri financiranju banke Citadele. Za depozite pri banki Citadele ne veljajo omejitve dvigovanja, ki jih je naložil latvijski regulator.
(42)
Ponovna vzpostavitev dobičkonosnosti v glavnem segmentu do leta 2011: Banka Citadele načrtuje znižanje stroškov poslovanja in stroškov osebja ter drugih stroškov poslovanja. Stroški poslovanja banke Parex so se že znižali za 39 % ali 32 milijonov LVL v primerjavi z letom 2009. Razmerje med stroški in prihodki banke Citadele naj bi se po pričakovanjih še dodatno znižalo in naj bi leta 2014 znašalo [med 35 in 55] %. To znižanje bo doseženo z […] znižanjem stroškov osebja in s pregledom različnih postopkov v banki Citadele. Da bi banka Citadele znižala stroške poslovanja in dosegla finančno stabilnost, bo nadaljevala pot, ki jo je začrtala že banka Parex, in preoblikovala stroškovno strukturo z optimizacijo mreže poslovnih enot […] in drugimi varčevalnimi ukrepi. Zniževanje stroškov bo dopolnjeno z različnimi dejavnostmi povečevanja prihodkov, osredotočeno pa bo na upravljanje kakovosti sredstev z namenom povečati donosnost lastniškega kapitala.
(43)
Glede na napovedi, vključene v načrt prestrukturiranja, banka Citadele po osnovnem scenariju pričakuje ponovno vzpostavitev dobičkonosnosti že v letu 2011 in stalno izboljševanje rezultatov do leta 2015. V letu 2014 naj bi banka Citadele dosegla [med 18 in 28]-odstotno donosnost lastniškega kapitala. V preglednici 3 so prikazani glavni kazalniki finančne uspešnosti banke Citadele za obdobje 2010-2014. Učinki ukrepov prestrukturiranja, ki jih je izvedlo vodstvo banke, so vidni v ključnih kazalnikih za leto 2014, pri čemer razmerje med stroški in prihodki znaša [med 35 in 55] %, donosnost lastniškega kapitala pa [med 18 in 28] %. Trdnejša kapitalska struktura naj bi bila vzpostavljena z [med 8- in 14]-odstotnim razmerjem med lastniškim kapitalom in vsemi sredstvi v letu 2015.
Preglednica 3
Glavni kazalniki finančne uspešnosti banke Citadele po osnovnem scenariju za obdobje 2010-2014
Ocena za obdobje avg-dec 2010
Ocena za leto 2011
Ocena za leto 2012
Ocena za leto 2013
Ocena za leto 2014
Stroškovna analiza
Stroški poslovanja/prihodki skupaj
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[35-55] %
Oslabitve/neto posojila
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[1-3] %
Dobičkonosnost
Neto prihodki (izguba), v milijonih LVL
[izguba]
[dobiček]
[dobiček]
[dobiček]
[dobiček]
Donosnost lastniškega kapitala
[-] %
[…] %
[…] %
[…] %
[18-28] %
Bilanca stanja
Sredstva skupaj (v milijonih LVL)
[…]
[…]
[…]
[…]
[1 400-1 650]
Depoziti/sredstva skupaj
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
Posojila/depoziti strank
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[50-80] %
Lastniški kapital/sredstva skupaj
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[9-13] %
KOLIČNIK KAPITALSKE USTREZNOSTI
[10-14] %
[11-15] %
[12-16] %
[14-19] %
[16-20] %
(44)
Po najslabšem možnem scenariju se pričakuje, da bo banka Citadele vnovič donosna leta 2013 in svoje rezultate leta 2014 še izboljšala. Leta 2014 naj bi banka dosegla [ 0]-odstotno donosnost lastniškega kapitala. (20) Iz načrta je razvidno, da bi po najslabšem možnem scenariju kapitalski deleži banke Citadele in celotne konsolidirane skupine še vedno precej presegali minimalne regulativne zahteve. V preglednici 4 so prikazani glavni kazalniki finančne uspešnosti banke Citadele za obdobje 2010-2014 po najslabšem možnem scenariju.
Preglednica 4
Glavni kazalniki finančne uspešnosti banke Citadele po najslabšem možnem scenariju za obdobje 2010-2014
Ocena za obdobje avg-dec 2010
Ocena za leto 2011
Ocena za leto 2012
Ocena za leto 2013
Ocena za leto 2014
Stroškovna analiza
Stroški poslovanja/skupni prihodki
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[45-60] %
Dobičkonosnost
Neto prihodki (izguba), v milijonih LVL
[izguba]
[izguba]
[izguba]
[dobiček]
[dobiček]
Donosnost lastniškega kapitala
-
[…] %
[ 0] %
Bilanca stanja
Posojila/depoziti strank
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[40-60] %
Količnik kapitalske ustreznosti
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
(45)
Glede na rezultate testiranja izjemnih situacij, ki ga je za banko Citadele (glej preglednico 5) izvedla centralna banka Latvije, za izpolnitev minimalnih kapitalskih zahtev do konca leta 2015 ob količniku kapitalske ustreznosti [ 8 %] ne bi bil potreben dodaten kapital.
Preglednica 5
Rezultati testiranja izjemnih situacij za banko Citadele
Nova banka
Osnovni scenarij
Potrebne dodatne rezervacije, v milijonih LVL
Potreben dodatni kapital, v milijonih LVL
Količnik kapitalske ustreznosti, v %
2010
[…]
[…]
[…]
2011
[…]
[…]
[…]
2012
[…]
[…]
[…]
2013
[…]
[…]
[…]
2014
[…]
[…]
[…]
(46)
Banka Parex (vključno z njenimi hčerinskimi družbami) bo po razcepitvi v […]. V obdobju 2010-2017 bo odprodala in likvidirala vsa svoja sredstva. Glavna naloga banke Parex bo povrniti kar največji znesek iz sredstev, dodeljenih med njeno življenjsko dobo, za katero se v napovedi predpostavlja, da naj bi trajala osem let. Banka Parex se bo tako izognila prisilni prodaji portfelja ali unovčenju zavarovanja pod časovnim pritiskom. Banka Parex se bo osredotočila na reprogramiranje nedonosnih posojil skupaj z zaseženim nepremičnim premoženjem. Glavne naloge banke Parex so zato izpeljati postopke za izterjavo sredstev ter nato upravljati in čim prej organizirano razprodati sredstva pod razumnimi pogoji.
(47)
Po razcepitvi niti banka Parex niti njene hčerinske družbe ne bodo izvajale novih gospodarskih dejavnosti, razen če bo to nujno za njeno glavno nalogo upravljanja prenesenih sredstev in njihove prodaje. Banka Parex bo zlasti prenehala z dajanjem novih posojil. Kljub temu lahko nekatera sredstva zaradi upravljanja (prodaje) razdeli med ločene hčerinske družbe.
(48)
Banka Parex bo poskušala prodati tudi lizinške družbe SND, ki jih je financirala. Kot je navedeno zgoraj, novega dajanja posojil, vključno z lizinškimi posli, ne bo in, če ne bo kupcev, naj bi se obstoječi portfelji lizinških poslov v celoti izčrpali do […]. Precejšen del portfeljev lizinških poslov so […].
(49)
Vsi ti ukrepi naj bi povzročili dotok likvidnostnih sredstev v banko Parex, s katerimi bo ta lahko začela vračati depozite države. Finančne napovedi pa kažejo, da država ne bo dobila nazaj v banko vloženega kapitala.
(50)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo banka Parex ohranila kapitalsko ustreznost samo do […].
(51)
Banko Parex je prizadelo nenehno dvigovanje depozitov. Zato je sedanji obseg depozitov bistveno nižji kot pred krizo. Tudi posojilne dejavnosti so bile zaradi pomanjkanja finančnih sredstev bistveno omejene. Latvijski organi so se zavezali, da bodo v zadevnih geografskih segmentih omejili dejavnosti dajanja posojil in sprejemanja depozitov banke Citadele (glej razdelek 2.5 spodaj). Omejene dejavnosti dajanja posojil in sprejemanja depozitov bodo na letni osnovi omogočile največ [med 9 in 13]-odstotno povečanje že tako zmanjšane prisotnosti na trgu.
(52)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno zmanjšanje obsega poslovnih dejavnosti banke Citadele v primerjavi z obsegom dejavnosti banke Parex pred krizo. To zmanjšanje bodo deloma dosegli z odprodajo nekaterih sredstev (donosnih posojil SND in dejavnosti upravljanja premoženja, če bodo prodani ločeno od banke Citadele). Poleg tega se je Latvija zavezala, da bo banko Citadele privatizirala do 31. decembra 2014.
(53)
Na podlagi podržavljenja sta bila nekdanja večinska delničarja banke Parex izločena (glej uvodno izjavo (13)). Ker sta država in EBOR banko Parex pozneje dokapitalizirali, se je delež manjšinskih delničarjev zmanjšal (s prejšnjih 15,2 % na 3,7 % na dan 7. julija 2010).
2.4 UKREPI POMOČI ZA PRESTRUKTURIRANJE
(54)
V končnem načrtu prestrukturiranja je navedeno, da bo veljavna pomoč za reševanje dodeljena tudi po obdobju prestrukturiranja in bo razdeljena med novoustanovljeno banko Citadele in banko Parex. Poleg že prejete pomoči je načrtovane tudi nekaj dodatne državne pomoči.
(55)
Načrtovana likvidnostna podpora v obliki depozitov države za banki Citadele in Parex ne bo presegla zneska 1,5 milijarde LVL, ki je bil odobren kot najvišja dovoljena pomoč za reševanje v obliki likvidnostne podpore za banko Parex pred razcepitvijo. (21) Po osnovnem in najslabšem možnem scenariju naj bi bili depoziti države v banki Citadele poplačani do leta 2012, po najboljšem možnem scenariju pa naj bi bili depoziti države v celoti poplačani do leta 2011. Depoziti države v banki Parex ob koncu obdobja prestrukturiranja po osnovnem in najslabšem možnem scenariju še vedno niso bili poplačani. Neplačani zneski znašajo od [0-100] milijonov LVL (osnovni scenarij) do [100-200] milijonov LVL (najslabši možni scenarij). Poplačilo bo lahko hitrejše v primeru prodaje upravičencev ali njihovih sredstev. Neporavnane obveznosti po različnih scenarijih so prikazane v preglednici 6.
Preglednica 6
Likvidnostni ukrepi države (neporavnane obveznosti ob koncu leta)
Banka Citadele
v milijonih LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
Osnovni scenarij
131
143
36
0
-
-
Najboljši možni scenarij
131
143
-
-
-
-
Najslabši možni scenarij
131
143
36
0
-
-
Banka Parex
v milijonih LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Osnovni scenarij
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[0-100]
Najboljši možni scenarij
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
0
Najslabši možni scenarij
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[100-200]
(56)
Nadomestilo za likvidnostne ukrepe je bilo določeno v drugi odločbi o reševanju, in sicer na podlagi Priporočila Evropske centralne banke z dne 20. oktobra 2008 o državnih poroštvih za bančne dolgove. Kot je razvidno iz načrta prestrukturiranja, bo določanje cen za banki Citadele in Parex temeljilo na stroških financiranja države (22) in 50 bazičnih točkah dodatne provizije. Poleg tega bo za banko Citadele uvedena spodbujevalna provizija - od aprila 2011 se bo provizija vsako četrtletje povečala za največ 15 bazičnih točk v spodbudo, da se banka refinancira na trgih.
(57)
Napovedani stroški likvidnostne podpore države v primerjavi s stroški depozitov strank v banki Citadele so prikazani v preglednici 7.
Preglednica 7
Stroški depozitov države v banki Citadele v primerjavi s stroški depozitov strank
v %
Ocena za leto 2010
Ocena za leto 2011
Ocena za leto 2012
Ocena za leto 2013
Stroški likvidnostne podpore
9,6 %
5,4 %
6,5 %
7,9 %
Stroški depozitov strank
[…]
[…]
[…]
[…]
(58)
Po razcepitvi bodo obstoječa poroštva za sindicirane posojilodajalce banke Parex, kot so bila odobrena v prvi in drugi odločbi o reševanju, skupaj s sindiciranimi posojili ostala v banki Parex. V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bodo prenehala najpozneje 31. decembra 2011, ne da bi morala država uveljaviti poroštvo.
(59)
Banka Parex je marca 2010 podpisala sporazum z Evropsko investicijsko banko (v nadaljnjem besedilu: EIB) za zagotovitev kreditne linije v višini do 100 milijonov EUR, ki naj bi se uporabila za financiranje malih in srednje velikih podjetij. Kreditna linija naj bi se prenesla na banko Citadele. EIB za to financiranje zahteva državno poroštvo, dokler bo banka Citadele ostala pod naložbenim razredom.
(60)
Banka Citadele bo morda potrebovala tudi dodatna državna poroštva ali likvidnostna sredstva v višini do 88 milijonov LVL (126 milijonov EUR) za neodkupljene euroobveznice, ki zapadejo maja 2011.
(61)
Za državna poroštva velja določitev cen, odobrena v drugi odločbi o reševanju. (23) Določitev cen morebitnih dodatnih državnih poroštev, vključenih v načrt prestrukturiranja, bo temeljila na obstoječem državnem poroštvu (1,048 %) skupaj s stopnjujočo se dodatno provizijo v višini 12,5 bazičnih točk, ki bo uvedena in bo konec vsakega četrtletja zvišana za 12,5 bazičnih točk.
(62)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo lastniški kapital (prvega reda), ki je bil vložen v banko Parex v obdobju reševanja, ostal v banki Parex.
(63)
Glede na načrt prestrukturiranja dodaten kapital države ne bo potreben, razen za:
a.
kapitalizacijo v višini 103 milijone EUR s pretvorbo depozitov države v lastniški kapital banke Citadele ob razcepitvi. Nadomestilo za ta kapital je treba zagotoviti s prodajo banke Citadele, ki naj bi jo Latvija izvedla do konca leta 2014;
b.
in kapitalizacijo s pretvorbo nekaterih depozitov države in obresti od teh depozitov v banki Parex v obdobju 2010-2013 v višini največ 210,7 milijona LVL po osnovnem scenariju in 218,7 milijona LVL po najslabšem možnem scenariju. Banka Parex naj bi vsako leto plačala […]-odstotne obresti za depozite države, kapitalizirane po razcepitvi, do 31. decembra 2013. Od leta 2014 bodo kapitalizirani depoziti države obračunani kot odhodek v izkazu poslovnega izida v višini […] %.
(64)
Posamezni zneski kapitala prvega reda, ki naj bi ga država zagotovila banki Parex po različnih scenarijih, so prikazani v preglednicah 8 in 9.
Preglednica 8
Načrtovana kapitalizacija depozitov države v banki Parex
v milijonih LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Osnovni scenarij
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Najboljši možni scenarij
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Najslabši možni scenarij
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Preglednica 9
Odložene/kapitalizirane obresti za sredstva državne zakladnice v banki Parex
v milijonih LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Osnovni scenarij
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Najboljši možni scenarij
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Najslabši možni scenarij
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
(65)
Latvija se je zavezala, da najvišji skupni znesek kapitala, dodeljenega banki Parex, ne bo presegel 218,7 milijona LVL in da po koncu […] banki Parex neposredno ali posredno ne bo zagotovila dodatnega kapitala v nobeni obliki.
(66)
Načrtovano poplačilo glavnice depozitov države in obresti s strani banke Parex je prikazano v preglednici 10.
Preglednica 10
Načrtovano poplačilo glavnice depozitov države in obresti s strani banke Parex
v milijonih LVL
Osnovni scenarij
Najslabši možni scenarij
Poplačilo glavnice depozita države
[…]
[…]
Poplačilo obresti od depozita države
[…]
[…]
Skupaj
[…]
[…]
(67)
Pomoč za reševanje v obliki podrejenega posojila (kapital drugega reda) bo prenesena na banko Citadele. Nadomestilo je bilo določeno v drugi in tretji odločbi o reševanju, (24) in sicer na podlagi Priporočil Evropske centralne banke z dne 20. novembra 2008 o določanju cene za rekapitalizacijo. Od decembra 2009 je fiksna obrestna mera za podrejena posojila znašala […] %, po februarju 2010 pa se je zvišala na […] %.
(68)
Država banki Parex ob ali po razcepitvi ni oziroma ne bo zagotovila kapitala drugega reda.
(69)
Kot je opisano v uvodnih izjavah (27)-(32), bodo nekatera sredstva z banke Parex prenesena na banko Citadele, ki bo nadaljevala nekatere dejavnosti banke Parex, medtem ko bodo sekundarna in nedonosna sredstva ostala v banki Parex. Za sredstva, ki bodo ostala v banki Parex, bi država po zadržanih ocenah na podlagi najslabšega možnega scenarija utrpela izgubo v višini [200-400] milijonov LVL in [50-300] milijonov LVL po osnovnem scenariju. Izgube bi znašale približno [20-50] % knjigovodske vrednosti sredstev (v višini 814 milijonov LVL) po najslabšem možnem scenariju in približno […] % po osnovnem scenariju. Po podatkih o rezervacijah bi bilo znižanje nominalne vrednosti sredstev še večje.
(70)
Posamezne ocene neporavnanih obveznosti in izgubljenega državnega kapitala po likvidaciji sredstev v banki Parex so prikazane v preglednici 11.
Preglednica 11
Neporavnane obveznosti in izgubljen državni kapital po likvidaciji sredstev v banki Parex
v milijonih LVL
Osnovni scenarij
Nepoplačani depozit države
[0-100]
Dokapitalizacija s strani države
[…]
Skupaj
[50-300]
Najslabši možni scenarij
Nepoplačani depozit države
[100-200]
Dokapitalizacija s strani države
[…]
Skupaj
[200-400]
2.5 ZAVEZE LATVIJE
(71)
Da bi Komisija ugotovila, ali je pomoč za prestrukturiranje bankama Citadele in Parex združljiva z notranjim trgom, je Latvija 3. septembra 2010 predložila dokument „Zaveze Evropski komisiji“, ki so ga podpisale Latvija ter banki Citadele in Parex, vsebuje pa zaveze za zagotovitev popolnega izvajanja načrta prestrukturiranja in omejitev izkrivljanja konkurence, ki bi bilo posledica pomoči za prestrukturiranje (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Glavne zaveze so opisane spodaj.
2.5.1 ZAVEZE V ZVEZI Z BANKO CITADELE
(72)
Zaveza o odprodaji posojil SND. Banka Citadele bo odprodala ali poskrbela za odprodajo posojil SND kupcu do […] in pod prodajnimi pogoji, ki jih bo odobrila Komisija. Za izvedbo odprodaje bo banka Citadele poiskala kupca in sklenila dokončno zavezujočo kupoprodajno pogodbo za prodajo posojil SND najpozneje do […]. Če banka Citadele do tega datuma ne bo sklenila take pogodbe, bo upravitelju odprodaje podelila izključno pooblastilo za prodajo posojil SND do […].
(73)
Zaveza o odprodaji dejavnosti upravljanja premoženja. Dejavnost upravljanja premoženja bo do […] kupcu odprodana kot delujoče podjetje in pod pogoji, ki jih bo odobrila Komisija. Zato mora najpozneje do […]:
(a)
Latvija poiskati kupca in skleniti dokončno zavezujočo kupoprodajno pogodbo za prodajo svojega 100-odstotnega deleža v banki Citadele, vključno z dejavnostjo upravljanja premoženja, oziroma
(b)
banka Citadele poiskati kupca in skleniti dokončno zavezujočo kupoprodajno pogodbo za prodajo dejavnosti upravljanja premoženja ločeno od preostalega dela banke Citadele.
Če dejavnost upravljanja premoženja ne bo odprodana skupaj z banko Citadele ali ločeno do […], bo banka Citadele upravitelju odprodaje podelila izključno pooblastilo za prodajo dejavnosti upravljanja premoženja ločeno od preostalega dela banke Citadele do […].
(74)
Ohranitev uspešnega poslovanja, tržnosti in konkurenčnosti. Banka Citadele bo do dokončne prodaje dejavnosti upravljanja premoženja ohranila gospodarsko uspešnost poslovanja, tržnost in konkurenčnost dejavnosti upravljanja premoženja v skladu z dobro poslovno prakso in bo čim bolj zmanjšala tveganja za izgubo svojega konkurenčnega potenciala.
(75)
Obveznost ločenega upravljanja. Banka Citadele bo dejavnost upravljanja premoženja do njene dokončne prodaje upravljala ločeno od dejavnosti, ki jih bo obdržala, in zagotovila, da ključno osebje iz dejavnosti upravljanja premoženja ne bo vključeno v nobeno od obdržanih dejavnosti in obratno. Banka Citadele bo imenovala skrbnika za ločeno upravljanje, ki bo pod nadzorom skrbnika za spremljanje odgovoren za nadzor nad vodenjem dejavnosti upravljanja premoženja. Skrbnik za ločeno upravljanje bo dejavnost upravljanja premoženja upravljal ločeno in v najboljšem interesu dejavnosti, da bi zagotovil njeno nadaljnjo gospodarsko uspešnost, tržnost in konkurenčnost ter njeno neodvisnost od dejavnosti, ki jih bo obdržala banka Citadele.
(76)
Zaveza o prodaji banke Citadele. Latvija bo odprodala ali poskrbela za odprodajo banke Citadele kupcu do 31. decembra 2015 in pod prodajnimi pogoji, ki jih bo odobrila Komisija. Latvija bo za izvedbo odprodaje poiskala kupca in sklenila dokončno zavezujočo kupoprodajno pogodbo za prodajo banke Citadele najpozneje do 31. decembra 2014. Latvija mora za uresničitev te zaveze prodati vse neposredne in posredne deleže (vključno prek javnih podjetij) v banki Citadele. Če Latvija do 31. decembra 2014 ne bo sklenila take pogodbe, bo skrbniku za odprodajo podelila izključno pooblastilo za prodajo banke Citadele do 31. decembra 2015.
(77)
Omejevanje dejavnosti novih posojil in depozitov v baltskih državah. Banka Citadele in njena povezana podjetja v Latviji, Litvi in Estoniji bodo:
(a)
obseg svojih novih bruto posojil in tržne deleže pri posojilih glede na celotni posojilni portfelj za banko Citadele in banko AB „Citadele“ (25); ter
(b)
svoje stanje depozitov v smislu obsega in tržnih deležev;
omejili na najvišje dovoljene zneske iz preglednic 12-17.
Latvijski trg
Preglednica 12
Omejevanje posojil v Latviji
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Bruto nova posojila v okviru glavne dejavnosti (v milijonih LVL)
[28-40]
[115-165]
[120-175]
[130-190]
[145-210]
[160-230]
Tržni delež posojil v okviru glavne dejavnosti (brez posojil SND) kot delež posojilnega portfelja med vsemi posojili v Latviji (v %)
[ 5] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 7] %
[ 7] %
Bruto nova posojila v sektorju upravljanja zasebnega kapitala (26) (v milijonih LVL)
[0-4]
[9-13]
[9,5-14]
[10-15]
[11-17]
[12,5-18]
Preglednica 13
Omejevanje stanja depozitov v Latviji
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Stanje depozitov v okviru glavne dejavnosti (brez depozitov v sektorju upravljanja zasebnega kapitala) (v milijonih LVL)
[550-790]
[600-860]
[660-950]
[720-1045]
[795-1150]
[875-1260]
Tržni delež depozitov v okviru glavne dejavnosti (v %)
[ 7] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
Stanje depozitov v sektorju upravljanja zasebnega kapitala (v milijonih LVL)
[340-490]
[405-585]
[375-540]
[410-590]
[440-630]
[475-685]
Tržni deleži depozitov v sektorju upravljanja zasebnega kapitala (v %)
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
Litovski trg
Preglednica 14
Omejevanje posojil v Litvi
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Bruto nova posojila (v milijonih LVL)
[19-27]
[36.5-53]
[40-58]
[44-63]
[48-70]
[53-76]
Tržni delež kot delež posojilnega portfelja med vsemi posojili v Litvi (v %)
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
Preglednica 15
Omejevanje skupnega stanja depozitov v Litvi
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Skupno stanje depozitov (v milijonih LVL)
[115-170]
[130-185]
[140-205]
[155-225]
[170-245]
[190-270]
Tržni delež (v %)
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 4] %
[ 4] %
[ 4] %
Estonski trg
Preglednica 16
Omejevanje posojil v Estoniji
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Bruto nova posojila (v milijonih LVL)
[3,2-4,6]
[7-10]
[7.6-11]
[8-12]
[9-13]
[10-14]
Tržni delež kot delež posojilnega portfelja med vsemi posojili v Estoniji (v %)
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
Preglednica 17
Omejevanje skupnega stanja depozitov v Estoniji
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Skupno stanje depozitov
[85-125]
[95-135]
[105-150]
[115-165]
[125-180]
[135-195]
Tržni delež (v %)
[ 1] %
[ 1,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
(78)
Omejevanje depozitov za nemške in švedske podružnice. Banka Citadele bo svoje stanje depozitov v nemških in švedskih podružnicah v smislu obsega in posameznih tržnih deležev omejila na najvišje dovoljene zneske, določene v preglednicah 18 in 19.
Preglednica 18
Omejevanje skupnega stanja depozitov za nemško podružnico
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Skupno stanje depozitov (v milijonih LVL)
[47-69]
[50-75]
[60-85]
[65-90]
[70-100]
[80-110]
Tržni delež (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
Preglednica 19
Omejevanje skupnega stanja depozitov za švedsko podružnico
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Skupno stanje depozitov (v milijonih LVL)
[35-50]
[40-55]
[40-60]
[45-70]
[50-75]
[55-80]
Tržni delež (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
(79)
Nobenega povečanja števila podružnic: Banka Citadele ne bo povečala skupnega števila podružnic. To pa ne pomeni, da banka Citadele svojih podružnic ne more prerazporediti.
(80)
Zaveze iz uvodnih izjav (77)-(79) veljajo do popolnega vračila državne pomoči v obliki likvidnostnih ukrepov, ki jih je Latvija izvedla v korist banke Citadele, in dokončne prodaje banke Citadele ali najpozneje do […]. Če bo dejavnost upravljanja premoženja prodana ločeno od preostalega dela banke Citadele, bo omejevanje posojil in depozitov v okviru upravljanja zasebnega kapitala (del dejavnosti upravljanja premoženja), navedeno v uvodni izjavi (77), prenehalo veljati po dokončni ločeni prodaji dejavnosti upravljanja premoženja.
(81)
Nadomestilo v zvezi z ukrepom finančne pomoči za oslabljena sredstva: Banka Citadele bo Latviji plačala nadomestilo za finančno pomoč za oslabljena sredstva do višine ocenjenih izgub, ki naj bi jih Latvija utrpela po najslabšem možnem scenariju in pomenijo vsoto likvidnostnih ukrepov Latvije, ki bi bili lahko izgubljeni ob dokončnem unovčenju sredstev ([100-200] milijonov LVL), in načrtovanega skupnega kapitala, ki naj bi se banki Parex zagotovil po datumu prenosa ([…] milijonov LVL). Nadomestilo ima obliko stroškov v izkazu poslovnega izida, to je pred določitvijo letnega neto dohodka. Nadomestilo je treba plačati za vsako leto, v katerem količnik kapitalske ustreznosti banke Citadele na samostojni podlagi ni nižji od 12 %, količnik kapitalske ustreznosti na ravni skupine pa ni nižji od 8 %, razen če bi zaradi zadevnega zneska banka Citadele v zadevnem letu morala izkazati izgube. Ta zaveza bo veljala do dokončne prodaje banke Citadele.
(82)
Prepoved prevzemov. Banka Citadele se bo vzdržala prevzemov finančnih in nefinančnih institucij do popolnega vračila pomoči za prestrukturiranje v obliki likvidnostnih ukrepov, ki jih je Latvija zagotovila banki Citadele, in do dokončne prodaje banke Citadele.
(83)
Nobenih novih posojil SND. Banka Citadele do dokončne odprodaje posojil SND ne bo dajala novih posojil strankam iz držav SND in strankam, katerih končni upravičenci so iz držav SND. Banka Citadele in njena povezana podjetja bodo lahko dodeljevali sredstva samo, če bo formalna posojilna pogodba podpisana pred datumom prenosa. Banka Citadele bo prenehala dodeljevati nova posojila za poplačilo obstoječih posojil, razen če bo to nujno za ohranitev ali povečanje verjetnosti, da bodo banka Citadele ali njena povezana podjetja poplačani za neodplačana posojila. Poleg tega bodo taka posojila omejena na največ 2 % posojilnega portfelja iz predhodnega leta.
2.5.2 ZAVEZE V ZVEZI Z BANKO PAREX
(84)
Nobenih novih dejavnosti. Banka Parex in njena povezana podjetja ne bodo izvajali novih dejavnosti, ki niso nujne za njeno glavno nalogo upravljanja sredstev in njihove poznejše prodaje.
(85)
Banka Parex in njena povezana podjetja bodo prenehali:
(a)
dodeljevati nova posojila podjetjem ali zasebnim kupcem, vključno z lizinškimi posojili. Banka Parex in njena povezana podjetja bodo lahko dodelili sredstva samo, če bo formalna posojilna pogodba podpisana pred datumom prenosa ali če ne bo novega denarja in bo posojilo dodeljeno za reprogramiranje dolga, povezanega s sredstvi za prestrukturiranje. Banka Parex bo lahko dodelila nova posojila svojim povezanim podjetjem za upravljanje zaseženega zastavljenega premoženja;
(b)
dodeljevati nova posojila za poplačilo obstoječih posojil, razen če bo to nujno za ohranitev ali povečanje verjetnosti, da bodo banka Parex ali njena povezana podjetja poplačani za neodplačana posojila, in če je novo posojilo potrebno za financiranje popravil in izboljšav, ki so bistvene za strukturno celovitost zavarovanega imetja. Poleg tega bodo taka posojila omejena na največ 5 % posojilnega portfelja iz predhodnega leta;
(c)
sprejemati nove depozite prebivalstva.
(86)
Banka Parex in njena povezana podjetja bodo postopoma ukinili ali odprodali vse lizinške dejavnosti do […].
(87)
Najvišji skupni znesek kapitala, ki ga bo Latvija neposredno ali posredno zagotovila banki Parex v kakršni koli obliki, ne bo presegel 218,7 milijona LVL. Latvija banki Parex neposredno ali posredno ne bo zagotovila dodatnega kapitala v nobeni obliki po […].
2.5.3 DRUGE ZAVEZE
(88)
Prepoved dividend in kuponov. Banki Citadele in Parex ter njuna povezana podjetja vlagateljem ne bodo plačali dividend ali kuponov za obstoječe kapitalske instrumente (vključno s prednostnimi delnicami, delnicami razreda B ter instrumenti višjega in nižjega drugega reda) ali uveljavljali pravic do njihovega vpoklica, razen če bodo k temu zakonsko obvezani. Ta zaveza pa ne velja za kapital, ki je v neposredni ali posredni lasti Latvije, in kapital, ki ga imata banki Citadele in Parex v svojih povezanih podjetjih.
(89)
Nobenega sklicevanja na podporo države pri oglaševanju. Banki Citadele in Parex dodelitve državne pomoči, državnega lastništva ali katerih koli konkurenčnih prednosti, ki kakor koli izhajajo iz take pomoči ali lastništva, ne bosta uporabili za namene oglaševanja.
(90)
Zaveze iz uvodnih izjav (88)-(89) za banko Citadele veljajo do popolnega vračila državne pomoči v obliki likvidnostnih ukrepov, ki jih je Latvija izvedla v korist banke Citadele, in dokončne prodaje banke Citadele.
(91)
Ločitev bank Citadele in Parex: Poslovanje bank Citadele in Parex bo popolnoma ločeno najpozneje do 1. avgusta 2011, razen nekaterih dejavnosti in upravljanja informacijske tehnologije ter upravljanja posojil SND. Za to storitev se bo zaračunavala tržno naravnana provizija.
(92)
Skrbniki. Imenovan bo skrbnik za spremljanje, ki bo izvajal naloge, podrobno določene v razdelku F zavez.
(93)
Če Latvija ali banka Citadele en mesec pred iztekom obdobij, navedenih v uvodnih izjavah (72), (73) in (76), ne skleneta zavezujoče kupoprodajne pogodbe, se bo imenoval skrbnik za odprodajo, ki bo izvedel naloge, podrobno določene v razdelku F zavez.
(94)
Skrbniki bodo delovali neodvisno od bank Citadele in Parex ter Latvije, imeli bodo potrebno usposobljenost za izpolnitev svojih nalog in ne bodo v navzkrižju interesov niti mu ne bodo izpostavljeni.
(95)
Komisija bo imela diskrecijsko pravico, da potrdi ali zavrne predlagane skrbnike ter potrdi predlagane naloge, pri čemer lahko izvede vse spremembe, ki se ji zdijo potrebne, da lahko skrbniki izpolnijo svoje obveznosti.
(96)
Skrbnik(-i) bo(-do) prevzel(-i) svoje točno določene naloge za zagotovitev upoštevanja zavez. Komisija lahko na svojo pobudo ali na zahtevo skrbnika, Latvije in bank Citadele ali Parex da skrbniku kakršna koli navodila ali napotke za zagotovitev upoštevanja pogojev in obveznosti, navedenih v tem sklepu, ter zavez.
3. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE
(97)
Komisija je v tej zadevi začela formalni postopek preiskave v zvezi s prvotnim načrtom prestrukturiranja, predloženim 11. maja 2009, ker je med drugim dvomila, da je prvotni načrt prestrukturiranja ustrezen za zagotovitev ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke brez nadaljnje podpore države.
(98)
Nejasno je bilo, kako in kdaj naj bi banka Parex ponovno izpolnjevala ustrezne regulativne zahteve. V prvotnem načrtu tudi niso bili ustrezno obravnavani dejavniki tveganja (vključno z izpostavljenostjo posojilojemalcem iz držav, ki niso članice OECD), ki so bili ugotovljeni v poročilu o skrbnem pregledu poslovanja, predloženim skupaj z načrtom prestrukturiranja. Poleg tega se je zdelo, da prvotni načrt temelji na precej optimističnih domnevah glede prihodnjih poslovnih razmer. Komisija je imela pomisleke o tem, ali bi banki uspelo odpraviti omejitve dvigovanja depozitov. Ne glede na likvidnostne omejitve je prvotni načrt očitno temeljil na širitveni poslovni strategiji za vse posojilne segmente in ni določal opustitve ali znatnega zmanjšanja bolj tveganih dejavnosti, kot je dajanje posojil premožnim posameznikom v državah SND. Glede takrat predvidene širitve obsega depozitov in dejavnosti dvigovanja depozitov se je dvomilo, ali je načrt realističen in stroškovno učinkovit. Poleg tega latvijski organi na tej stopnji niso predložili rezultatov testov izjemnih situacij. Komisija je zato v odločitvi o začetku postopka latvijske organe pozvala, naj znova pretehtajo celotno predlagano poslovno strategijo za banko Parex.
(99)
V načrtu je bila predvidena strategija širitve poslovanja, ki je očitno večinoma temeljila na agresivni cenovni in tržni politiki, s katero bi na podlagi konkurenčne prednosti banke zaradi dodelitve državne pomoči znova pridobili izgubljene tržne deleže. Ni pa vključeval ustreznih ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence.
(100)
Glede porazdelitve bremena/lastnega prispevka v prvotnem načrtu ni bilo jasnih informacij o skupnem znesku zaprošene državne podpore in lastnem prispevku banke Parex. Komisija je dvomila, da je prvotni načrt naravnan, tako da je pomoč omejena na najnižjo raven. Banka bi po vseh scenarijih tudi ob koncu obdobja prestrukturiranja ostala še naprej odvisna od likvidnostnih posojil ali poroštev države. Komisija je morala v teh okoliščinah še proučiti, za koliko bi bilo mogoče finančne potrebe banke Parex zmanjšati z večjo usmeritvijo na glavne dejavnosti in splošnim nadaljnjim zmanjšanjem velikosti banke.
4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(101)
Komisija v predpisanem roku ni prejela pripomb zainteresiranih tretjih oseb glede odločitve o začetku postopka.
5. PRIPOMBE LATVIJE
(102)
Latvijski organi so v odgovor na odločitev o začetku postopka predložili spremenjen načrt prestrukturiranja z dne 4. septembra 2009, v katerem so s spremembo strategije prestrukturiranja za banko Parex skušali odpraviti številne dvome, ki jih je navedla Komisija. Vsebina načrta je opisana v razdelku 3.2. Ta načrt je bil po dokončni odločitvi o razcepitvi banke Parex zamenjan s končnim načrtom prestrukturiranja, predloženim 7. julija 2010.
6. DRUGE PRIPOMBE
(103)
Komisija je po izteku predpisanega roka prejela dopisa z dne 15. junija in 13. julija 2010, ki sta ju poslala nekdanja večinska delničarja banke Parex. Poleg tega je Komisija prejela dopisa poslancev latvijskega parlamenta z dne 22. junija in 1. julija 2010. Glavno vprašanje, izpostavljeno v dopisih z dne 15. junija in 13. julija 2010, se je nanašalo na odločanje med „slabim“ in „dobrim“ scenarijem za prestrukturiranje banke. V dopisih z dne 22. in 1. julija so bile poudarjene posledice, ki bi jih lahko imele izbrana strategija za banko Parex in takratne zakonodajne pobude glede na latvijski pravni sistem.
(104)
Komisija opozarja, da je vprašanja, na katera so ti dopisi opozorili, po potrebi upoštevala pri oceni končnega načrta prestrukturiranja, če so bila upoštevna in je zadeva spadala v njeno pristojnost.
7. OCENA
7.1 OBSTOJ POMOČI
(105)
Komisija mora oceniti, ali zadevni ukrepi pomenijo državno pomoč. Člen 107(1) PDEU določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(106)
Komisija navaja, da je glede reševalnih ukrepov v obliki poroštva, likvidnostne podpore in dokapitalizacije v korist banke Parex, ki se ohranijo tudi po razcepitvi banke Parex med fazo prestrukturiranja, že v prvi odločbi o reševanju (27) ugotovila, da ti ukrepi pomenijo državno pomoč. Komisija nima razloga, da bi v zvezi s tem spremenila svojo prejšnjo oceno. Ker ima koristi od teh ukrepov znaten del gospodarske dejavnosti, ki jo je prej izvajala banka Parex in jo nadaljuje banka Citadele, prav tako pomenijo tudi državno pomoč banki Citadele.
(107)
Ukrepe pomoči, opisane v uvodnih izjavah (63) in (69), Latvija izvaja za prestrukturiranje banke Parex, ki se je in se deloma še vedno ukvarja s čezmejnimi in mednarodnimi dejavnostmi. Tudi banka Citadele, ki prevzame gospodarske dejavnosti banke Parex, je in bo dejavna na trgih, odprtih za mednarodno konkurenco. Zato bi kakršno koli dajanje prednosti z zagotovitvijo državnih sredstev oviralo konkurenco v bančnem sektorju in vplivalo na trgovino v Uniji. Poleg tega so zadevni ukrepi selektivni, saj koristijo samo bankama Citadele in Parex ter so financirani iz državnih sredstev. Vlagatelj pod tržnimi pogoji v sedanjih razmerah finančne krize in glede na finančne težave banke Parex ne bi dodelil takih ukrepov pod primerljivimi pogoji.
(108)
Poleg tega se glede ukrepov kapitalizacije šteje, da vlagatelj pod tržnimi pogoji pričakuje, da bo donos sorazmeren s tveganjem, prevzetim za zadevno naložbo. To še zlasti velja za banko Citadele, ki trenutno nima bonitetne ocene in je v okviru prestrukturiranja nastala iz banke v težavah.
(109)
Prenos sredstev iz banke Parex v banko Citadele na podlagi scenarija izločitve zdrave dejavnosti podjetja (glej uvodno izjavo (69)) se šteje za ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva, ker je novoustanovljeni banki (banki Citadele) odvzeto breme potencialnih izgub sekundarnih in nedonosnih sredstev, ki so ostala v banki Parex. Ta razbremenitev banki Citadele posledično omogoča, da se izogne poznejšemu izčrpanju svojega kapitala. Zato zadevni ukrep daje prednost banki Citadele.
(110)
Ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva je financiran iz državnih sredstev, saj bo Latvija glede na končni načrt prestrukturiranja banki Parex zagotovila kapital v višini do 218,7 milijona LVL do […], ki skupaj z neporavnanimi depoziti v znesku [100-200] milijonov LVL morda ne bo poplačan do konca predvidenega […] obdobja (glej preglednico 11 zgoraj).
(111)
Glede na navedeno se šteje, da tudi nadaljnja dokapitalizacija ob razcepitvi v obliki kapitalskega vložka v banko Citadele v višini 103 milijone LVL, pretvorba državnih depozitov in obresti na te depozite v banki Parex do razcepitve in po njej (glej uvodno izjavo (63)) in ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva (glej uvodno izjavo (69)) pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
7.2 ZDRUŽLJIVOST POMOČI
7.2.1 PRAVNA PODLAGA ZA OCENO ZDRUŽLJIVOSTI
(112)
Komisija lahko na podlagi člena 107(3)(b) PDEU ugotovi, da je pomoč združljiva s skupnim trgom, če se nameni za „odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. Kot je bilo navedeno že v odločitvi o začetku postopka, Komisija meni, da se člen 107(3)(b) PDEU zaradi sistemskega pomena banke Parex v tem primeru lahko uporabi in da je treba priglašene ukrepe pomoči oceniti na tej podlagi.
(113)
Na podlagi treh sporočil (28), sprejetih v okviru trenutne finančne krize, ki so se uporabljala ob sprejetju odločitve, je bil v odločitvi o začetku postopka primer predhodno preučen v skladu z načeli Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (29), pri čemer so se upoštevale posebnosti krize na finančnih trgih.
(114)
Čeprav se je Komisija v odločitvi o začetku postopka sklicevala na Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, je v točki 49 Sporočila o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o prestrukturiranju) (30) pojasnila, da bo vsako pomoč, ki ji bo priglašena do 31. decembra 2010, ocenila kot pomoč za prestrukturiranje bankam na podlagi Sporočila o prestrukturiranju in ne na podlagi Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah.
(115)
Tudi ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva bi bilo treba oceniti na podlagi Sporočila o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (31) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o oslabljenih sredstvih).
(116)
V okviru prve odločbe o reševanju (kar je bilo pozneje med drugim potrjeno v odločitvi o začetku postopka) je bilo že ugotovljeno, da je banka Parex ustanova v težavah in da je zato potrebno poglobljeno prestrukturiranje banke.
7.2.2 SKLADNOST UKREPOV S SPOROČILOM O OSLABLJENIH SREDSTVIH
(117)
Kot je bilo opozorjeno že v uvodnih izjavah (109), (108) in (111), se lahko transakcija v zvezi s prenosom sredstev z banke Parex na banko Citadele šteje za ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva. Država bo pokrila znaten delež izgub iz sekundarnih in nedonosnih sredstev.
(118)
Posebni pogoji, ki se uporabljajo za ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva, so navedeni v Sporočilu o oslabljenih sredstvih. V skladu z razdelkom 5.2 tega sporočila mora ukrep finančne pomoči zagotoviti vnaprejšnjo preglednost in omogočiti ustrezno porazdelitev bremena, ki ji sledi pravilno vrednotenje upravičenih sredstev in ustrezno plačilo državi, tako da ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva zagotovi odgovornost delničarjev in neupravičeno ne izkrivlja konkurence.
(119)
Ta primer se na splošno od podobnih transakcij (32) razlikuje v pozitivnem smislu, saj Latvija ne bo pokrila vseh izgub iz portfelja oslabljenih sredstev. Namesto tega je pokritje izgub zagotovljeno samo do najvišjega zneska in v obsegu, ki je potreben, da postane banka Parex kapitalsko ustrezna do […]. Po scenarijih razdelitve sredstev, kjer je kot v tem primeru izbrana metoda izločitve zdrave dejavnosti podjetja, breme izgub sekundarnih in nedonosnih sredstev deloma krijejo tudi nekdanja večinska delničarja in stari manjšinski delničarji. Ta metoda je z vidika državne pomoči ocenjena pozitivno, saj do določene mere omejuje potrebo po popolnem vrednotenju obsega oslabljenih sredstev.
(120)
V skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih bi bilo treba oceniti primernost cene ob prenosu in nadomestila. V obravnavanem primeru je jasno, da je knjigovodska vrednost sredstev, ki so ostala v banki Parex, višja od njihove tržne vrednosti, zato pomeni državno pomoč za banko Citadele, kot je bilo ugotovljeno že v uvodnih izjavah (109)-(111).
(121)
V skladu s točkama 23 in 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih mora cena ob prenosu v okviru ukrepov odkupa sredstev temeljiti na njihovi osnovni dolgoročni ekonomski vrednosti. Dobra banka bi torej morala po scenariju izločitve zdrave dejavnosti podjetja načeloma pokriti razliko med vrednostjo ob prenosu in realno ekonomsko vrednostjo. Če to ni možno zaradi izognitve tehnični plačilni nesposobnosti, bi bilo treba to razliko povrniti na primer z vračilom neupravičeno prejetih sredstev.
(122)
V obravnavanem primeru, kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi (69), bi zadržan pristop na podlagi najslabšega možnega scenarija državi povzročil izgubo v višini [med 100 in 400] milijoni LVL; po osnovnem scenariju pa bi država utrpela za […] milijonov LVL izgub. Ker je večina posojil zavarovanih, se ta vrednotenja dolgoročne ekonomske vrednosti sredstev v finančnih napovedih ne zdijo preveč optimistična. Če bi lahko banka Citadele te izgube v celoti pokrila, bi bil ukrep enak prenosu sredstev po realni ekonomski vrednosti.
(123)
Komisija v skladu z razdelkom 5.2 Sporočila o oslabljenih sredstvih prav tako meni, da bi morala banka Citadele plačati primerno nadomestilo za kapitalsko pomoč na podlagi ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva.
(124)
Cilj zahteve za nadomestilo (po potrebi vključno z vračilom neupravičeno prejetih sredstev) je dvojen: zagotoviti porazdelitev bremena in enake konkurenčne pogoje (to je čim bolj zmanjšati izkrivljanje konkurence).
(125)
Komisija glede na ocenjeni učinek finančne pomoči za oslabljena sredstva in pričakovani neto dohodek (glej preglednici 3 in 4 zgoraj) meni, da banka Citadele ne bo mogla plačati zahtevanega nadomestila (vključno s popolnim vračilom neupravičeno prejetih sredstev) za finančno pomoč za oslabljena sredstva in hkrati ponovno vzpostaviti uspešnega poslovanja. Kljub temu bi ji moral pričakovani neto dohodek omogočiti plačilo vsaj dela nadomestila, ko bo spet postala dobičkonosna in kapitalsko ustrezna.
(126)
Komisija zato pozdravlja zavezo Latvije, v okviru katere bo banka Citadele plačala državi nadomestilo za finančno pomoč za oslabljena sredstva do višine ocenjenih izgub po najslabšem možnem scenariju, ki je vsota depozitov države, ki naj bi bili izgubljeni ob koncu unovčenja sredstev ([med 100 in 200] milijonov LVL), in državnih ukrepov dokapitalizacije ([…] milijonov LVL). Plačilo nadomestila bo v izkazu poslovnega izida prikazano kot odhodek, to je pred določitvijo letnega neto dobička, plačati pa ga bo treba za vsako leto, v katerem količnik kapitalske ustreznosti banke Citadele ne bo nižji od 12 %, in do višine zneska, na podlagi katerega banka Citadele ne bi bila primorana izkazati izgub v zadevnem letu. Ta zaveza bo veljala do dokončne prodaje banke Citadele (glej uvodno izjavo (81)). Komisija na splošno meni, da ta mehanizem, kolikor je le mogoče, zagotavlja prispevek banke Citadele k stroškom, ki izhajajo iz […].
(127)
Ker pa nadomestilo in vračilo neupravičeno prejetih sredstev morda ne bosta tako visoka, kot je določeno v Sporočilu o oslabljenih sredstvih, se v točki 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih zahteva obsežno prestrukturiranje. To prestrukturiranje mora vključevati predvsem znatno omejitev velikosti banke v težavah, kar je protiutež dejstvu, da banka Citadele ne bo pokrila vseh izgub in ne bo v celoti plačala ustreznega nadomestila.
(128)
Da bi ugotovili, ali prestrukturiranje zadostuje, ga je treba oceniti z vidika ciljev nadomestila in vračila neupravičeno prejetih sredstev, to je porazdelitve bremena in omilitve izkrivljanja konkurence. Zlasti je treba ugotoviti, ali se zadostna porazdelitev bremena doseže z drugimi sredstvi in ali je izkrivljanje konkurence omejeno s preverjanjem tržnega položaja in velikostjo banke Citadele. Pri tej oceni bo treba upoštevati še druge ukrepe pomoči, od katerih sta imeli korist banki Parex in Citadele, izražena pa je v delu tega sklepa, v katerem je proučena skladnost ukrepov pomoči s Sporočilom o prestrukturiranju (glej uvodno izjavo (144) in naslednje).
(129)
Banka Parex bo po razcepitvi ločena in organizacijsko neodvisna od banke Citadele, kot se zahteva v razdelku 5.6 Sporočila o oslabljenih sredstvih.
(130)
Skratka, Komisija meni, da je obravnavani primer v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih.
7.2.3 ZDRUŽLJIVOST NA PODLAGI SPOROČILA O PRESTRUKTURIRANJU
(131)
Sporočilo o prestrukturiranju določa pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo pri prestrukturiranju finančnih ustanov v sedanji krizi. Da bi bilo prestrukturiranje finančne ustanove v sedanji krizi združljivo s členom 107(3)(b) PDEU, mora to prestrukturiranje:
(i)
voditi do vnovične vzpostavitve uspešnega poslovanja banke;
(ii)
vključevati zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremen);
(iii)
vključevati zadostne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence.
(132)
V razdelku 2 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora država predložiti usklajen, celovit in podroben načrt prestrukturiranja. Dokazati mora, da bo banka brez državne pomoči čim prej ponovno vzpostavila uspešno poslovanje. Načrt prestrukturiranja mora opredeliti vzroke za težave banke in njene lastne slabosti ter opisati, kako bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja pripomogli k reševanju temeljnih problemov banke.
(133)
Končni načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila Latvija, je v skladu z zahtevami iz točke 11 Sporočila o prestrukturiranju usklajen, celovit in podroben. Zagotavlja podrobne informacije o poslovnem modelu, izhodiščnih predpostavkah in iz tega izhajajočih finančnih napovedih. V skladu s točko 10 tega sporočila so v načrtu opredeljeni tudi vzroki za težave, v katerih se je znašla banka Parex, zlasti odločitev vodstva za neustrezno poslovno strategijo in nekatere zelo tvegane odločitve (glej razdelek 2.1 in uvodne izjave (38)-(42) tega sklepa). Dejavnosti prestrukturiranja, opisane v končnem načrtu, ustrezno odpravljajo slabosti banke. Pomisleki, ki so bili glede prvotno priglašenega načrta prestrukturiranja navedeni v odločitvi o začetku postopka, so tako v končnem načrtu prestrukturiranja odpravljeni.
(134)
Natančneje, kar zadeva usmeritev poslovnega modela, ki je bil eden od glavnih pomislekov pri odločitvi o začetku postopka, se bo banka Citadele glede na končni načrt prestrukturiranja znova usmerila v tradicionalne poslovne dejavnosti bank v baltskih državah. V skladu s tem se bo banka Citadele osredotočila na svoje glavne dejavnosti, obenem pa se bo umaknila s področij, zaradi katerih so se njene finančne težave še zaostrile. Zlasti se ocenjuje pozitivno, da vse lizinške dejavnosti SND (vključno s hčerinskimi družbami) in nedonosna posojila SND ostanejo v banki Parex. Čeprav so bila donosna posojila SND prenesena na banko Citadele, se je Latvija zavezala, da bodo odprodana in da ne bo dodeljevanja novih posojil v nobeni obliki (glej uvodni izjavi (72) in (83)). Poleg tega bo dejavnost upravljanja premoženja odprodana ločeno od banke Citadele do […] ali prodana skupaj z banko Citadele, če se bo do tega datuma našel vlagatelj za celotno banko (glej uvodno izjavo (73) tega sklepa).
(135)
Dalje, kot je Komisija navedla v odločitvi o začetku postopka, bo obseg novoustanovljene banke Citadele veliko manjši od obsega banke Parex pred krizo. Zmanjšanje velikosti je predvsem posledica razcepitve in odprodaj, ki bodo izvedene. Agresivna širitev na posojilnem in depozitnem trgu, predvidena v prvotnem načrtu prestrukturiranja, je bila v končnem načrtu prestrukturiranja previdno popravljena navzdol in bo omejena v skladu z zavezami Latvije (glej uvodni izjavi (77) in (78)) tega sklepa).
(136)
Spremembe načina upravljanja (glavni delničarji in člani odborov so že bili zamenjani) in korporativnega vodenja banke Citadele ter okrepljena obvladovanje tveganja in nadzor v banki se ocenjujejo pozitivno. Banka Parex je upravne stroške že znižala za 39 %. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki banke Citadele se bo leta 2014 znižalo na [med 35 in 55] %, predvsem zaradi optimizacije mreže podružnic in izdatkov za osebje.
(137)
V skladu z zahtevami iz točk 12-15 Sporočila o prestrukturiranju mora biti v končnem načrtu prestrukturiranja tudi prikazano, kako bo banka brez nadaljnje državne pomoči čim prej ponovno vzpostavila uspešno poslovanje. Banka mora biti zlasti sposobna ustvariti ustrezen kapitalski donos, hkrati pa mora pokriti vse stroške tekočega poslovanja in izpolniti ustrezne regulativne zahteve.
(138)
Prvič, v načrtu prestrukturiranja so navedeni podrobni finančni podatki in napovedi za obdobje 2006-2015, prikazane pa so tudi informacije o prihodkih, stroških, oslabitvah, dobičkih in kapitalskem položaju banke. Komisija meni, da predložene napovedi po osnovnem scenariju temeljijo na razumnih osnovnih makroekonomskih predpostavkah (ki so manj optimistične kot tiste v okviru evropske gospodarske napovedi pomladi 2010).
(139)
Banka Citadele pričakuje, da bo leta 2011 vnovič ustvarjala dobiček in v obdobju prestrukturiranja nenehno izboljševala svoje letne rezultate. Leta 2014 naj bi donosnost lastniškega kapitala dosegla [med 18- in 28]-odstotno raven, kar se zdi zadostna raven nadomestila glede na običajne tržne razmere v Latviji. To naj bi bilo primerljivo z 28-odstotno donosnostjo lastniškega kapitala leta 2006 in 20-odstotno donosnostjo leta 2007. Kapitalski deleži banke Citadele in kapitalski deleži skupine še naprej precej presegajo minimalne regulativne zahteve. Glede na trden poslovni model banke in pretekle izkušnje banke Parex, kar zadeva njene glavne dejavnosti, Komisija na podlagi predloženih informacij meni, da so predložene napovedi uresničljive.
(140)
Drugič, Komisija na podlagi testiranja izjemnih situacij, ki ga je izvedla centralna banka (glej uvodno izjavo (45)), meni, da bi banka Citadele prestala scenarij izjemnih situacij brez potrebe po nadaljnji pomoči. Scenarij izjemnih situacij dokazuje, da banka izpolnjuje zahteve glede regulatornega kapitala. Tudi analiza občutljivosti, ki se je uporabila pri testiranju izjemnih situacij, je pokazala, da precej spreminjajoče se gospodarsko okolje ne bi smelo ogroziti poslovne uspešnosti banke.
(141)
Tretjič, omejitve dvigovanja depozitov ne bodo veljale za banko Citadele in upoštevale se bodo vse druge regulativne zahteve. Kar zadeva omejitve dvigovanja depozitov je večina glavnih vlagateljev soglašala, da bodo depozite obdržali v banki še nekaj časa po odpravi omejitev. Ti depoziti so bili uspešno preneseni na banko Citadele (kot je navedeno v preglednici 2). Komisija pozdravlja tudi predlagani model financiranja z nizkim tveganjem, ki se v večji meri opira na dolgoročnejše financiranje in tako odpravlja predhodno vrzel med dospelostjo obveznosti in sredstev.
(142)
Nazadnje načrt določa, da bo banka Citadele likvidnostne ukrepe države tudi po najslabšem možnem scenariju poplačala do 31. decembra 2012. Predvideno poplačilo odpravlja pomisleke iz uvodne izjave 80 odločitve o začetku postopka, da bi bila banka po obdobju prestrukturiranja še naprej odvisna od likvidnostnih ukrepov države. Dalje Komisija opozarja, da bodo državna sredstva v višini 103 milijone LVL, ki so bila ob razcepitvi naložena v banko Citadele, „odplačana“ v skladu z zavezo, ki jo je Latvija prevzela glede prodaje banke Citadele do 31. decembra 2014 (glej uvodno izjavo (76)).
(143)
Komisija glede na navedeno meni, da je novi poslovni model banke Citadele izvedljiv in dolgoročno zdržen. Zato bo lahko prestrukturirana banka samostojno konkurirala na trgu v skladu z zadevnimi regulativnimi zahtevami, njena poslovna uspešnost pa ne bo ogrožena niti v znatno spreminjajočem se okolju. Komisija posledično meni, da načrt prestrukturiranja banke Parex izpolnjuje zahteve iz Sporočila o prestrukturiranju o ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja.
(144)
V razdelku 3 Sporočila o prestrukturiranju je določeno, da morajo banka in njeni delničarji k prestrukturiranju prispevati največ, kar zmorejo, za omejitev pomoči na najmanjšo potrebno ter odpravo izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja. Ta zahteva pomeni, da banke uporabijo lastna sredstva za financiranje prestrukturiranja, na primer s prodajo premoženja, medtem ko morajo izgube banke, če je to mogoče, pokriti delničarji. Pomoč za prestrukturiranje je v točki 23 Sporočila o prestrukturiranju omejena na stroške, potrebne za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja.
(145)
Končni načrt prestrukturiranja ima v nasprotju s prvotnim načrtom, predloženim 11. maja 2009, jasno usmeritev in opušča drago strategijo, ki je bila prvotno predvidena za banko Parex. Ta ciljno usmerjeni pristop je pripomogel k omejitvi potrebne pomoči. V okviru tega se predlagane odprodaje in znižanje bilančne vsote banke Citadele ter postavitev banke Parex v […] ocenjujejo pozitivno. S prihodki od materializacije sredstev se bosta zlasti financiral del stroškov prestrukturiranja in omejila potrebna pomoč. Komisija poudarja, da so latvijski organi predložili podroben časovni razpored načrtovanih odprodaj in se zavezali, da bodo imenovali skrbnika za spremljanje in skrbnika za odprodajo ter tako zagotovili izpolnitev zavez. Komisija v zvezi s prispevkom k stroškom prestrukturiranja z lastnimi sredstvi banke še ugotavlja, da banka izvaja daljnosežne ukrepe zniževanja stroškov.
(146)
Z doslej izvedenimi ukrepi in ukrepi, k izvedbi katerih se je zavezala Latvija, naj bi bila zagotovljena uporaba lastnih sredstev in prispevek zasebnih delničarjev banke Parex k prestrukturiranju.
(147)
Breme nekdanjih večinskih delničarjev je mogoče dokazati z dejstvom, da je Latvija vse njune deleže v banki Parex prevzela po simbolični ceni 2 LVL. Bila sta izločena, zato se zanju lahko šteje, da sta nosila posledice propada banke Parex. Poleg izločitve nekdanjih večinskih delničarjev se je močno zmanjšal delež manjšinskih delničarjev zaradi dokapitalizacije banke, ki sta jo izvedli država in EBOR. Njihov lastniški delež se je s prejšnje 15,2-odstotne ravni znižal na sedanjih 3,7 %, v banki Parex pa bodo ostali tudi po razcepitvi ([…]). Ti ukrepi so pomemben znak v boju proti moralnemu tveganju.
(148)
Poleg tega bodo podrejena posojila starih delničarjev postala podrejene obveznosti v banki Parex. V osnovnem scenariju ni predvideno, da bo izkupiček likvidacije sredstev banke Parex zadoščal še za kaj drugega kot za pokritje prednostnih obveznosti v banki. Ker bodo podrejena posojila dospela v obdobju 2015-2018, država pa naj bi podprla samo kapital banke Parex […], medtem ko prejema ustrezno nadomestilo za depozite države, bodo imetniki podrejenih dolžniških instrumentov verjetno krili izgube kapitala, ki so ga vložili […].
(149)
Moralno tveganje je ustrezno odpravljeno z lastnim prispevkom preteklih delničarjev banke. Načrt prestrukturiranja banke Parex tako določa zadostno porazdelitev bremen in lasten prispevek k prestrukturiranju. Končni načrt prestrukturiranja je zato v skladu z razdelkom 3 Sporočila o prestrukturiranju.
(150)
V razdelku 4 Sporočila o prestrukturiranju se zahteva, naj načrt prestrukturiranja vključuje ukrepe za omilitev izkrivljanja konkurence in zagotovitev konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega je treba s temi ukrepi zagotoviti, da se državna pomoč ne bo uporabila za financiranje protikonkurenčnega ravnanja.
(151)
Komisija meni, da paket ukrepov iz načrta prestrukturiranja pomeni bistveno izboljšanje v primerjavi s prvotnim načrtom prestrukturiranja in odpravlja pomisleke, ki so bili v zvezi s tem vprašanjem navedeni v odločitvi o začetku postopka. Komisija glede na obsežne odprodaje in tržne omejitve ter zmanjšanje velikosti banke (glej preglednico 20) meni, da načrt prinaša ustrezen paket ukrepov, ki bo pripomogel k ohranitvi enakih konkurenčnih pogojev in konkurenčnih trgov. Prvotna strategija priglašenega načrta, ki je temeljila na širitvi poslovanja in v zvezi s katero so bili v odločitvi o začetku postopka izraženi precejšnji pomisleki, je bila spremenjena, končni načrt prestrukturiranja pa temelji na precejšnjem zmanjšanju velikosti banke, tako v smislu bilančne vsote kot tržnih deležev na njenih ključnih trgih.
Preglednica 20
Zmanjšanje velikosti banke Citadele in njene prisotnosti na ključnih trgih
Sredstva banke Citadele v primerjavi z banko Parex pred krizo
Banka Citadele ob koncu obdobja prestrukturiranja, konec
leta 2014
(vključno z mejno rastjo)
Zmanjšanje tržnega deleža na ključnih posojilnih trgih ob koncu prestrukturiranja
(vključno z mejno rastjo)
Zmanjšanje tržnega deleža na depozitnih (glavna dejavnost in dejavnost upravljanja premoženja) trgih ob koncu prestrukturiranja (vključno z mejno rastjo)
Po razcepitvi: 44 %
(skupna sredstva zmanjšana za 1,9 milijarde EUR);
Če se upošteva odprodaja posojil SND (konec leta […]): [35-50] %
(skupna sredstva zmanjšana za [1,6-2,3] milijarde EUR)
[40-55] % (zmanjšanje za [1,9-2,3] milijarde EUR)
Tržni delež pred krizo v višini 11,7 % v primerjavi s [ 7] % leta 2014 (zgornja meja): prisotnost na trgu zmanjšana za [50-60] %
Tržni delež pred krizo v višini 20 % (33) v primerjavi s [ 13] % (zmanjšanje na [ 10] % do leta 2015): prisotnost na trgu zmanjšana za [55-65] %
(152)
Prestrukturiranje banke vključuje precejšnje zmanjšanje prisotnosti banke v ključnih tržnih segmentih. Prvič, kot posledica izvajanja ukrepov prestrukturiranja bo banka Citadele skupni znesek svojih sredstev zmanjšala za približno 60 %, svojo prisotnost na vseh ključnih trgih pa za več kot 50 % v primerjavi z banko Parex pred krizo. Zaradi manjše prisotnosti banke na trgu in predvidenih odprodaj se bodo zadevni tržni segmenti sprostili za konkurente. Drugič, kot je bilo navedeno že v razdelku 2.5, bo banko Citadele Latvija prodala najpozneje do 31. decembra 2014 oziroma skrbnik za odprodajo do 31. decembra 2015, dejavnost upravljanja premoženja pa bo prodana do […] (bodisi v okviru banke Citadele ali ločeno), da bodo dobili morebitno oškodovani konkurenti možnost potegovati se za te dejavnosti. Prodajo je mogoče šteti za ukrep za omejitev izkrivljanja konkurence. (34)
(153)
Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence se štejejo za ustrezne tudi zaradi razmeroma omejene absolutne velikosti banke v prestrukturiranju (približno 2,2 milijarde EUR). Po prestrukturiranju se bodo ohranile samo njene glavne dejavnosti. Najpomembnejša od njih bo prisotnost banke Citadele v Latviji, katere trg je že dokaj skoncentriran in na katerem prevladujejo številne tuje banke. (35) Omejen tržni delež banke Citadele, ki obsega približno [4-7] % posojil in [7-10] % depozitov (glej uvodno izjavo (77)), je mogoče šteti za ustrezno omilitev morebitnega izkrivljanja konkurence, če ga primerjamo z njenim 12-odstotnim tržnim deležem pri posojilih in približno 20-odstotnim deležem pri depozitih pred krizo.
(154)
Prisotnost banke na drugih geografskih trgih je majhna in bo določena z zgornjo mejo, da se še bolj omeji morebitno izkrivljanje konkurence, in sicer ne bo presegla [ 4]-odstotnega tržnega deleža na litovskem posojilnem in depozitnem trgu, [ 1,5]-odstotnega deleža na estonskem posojilnem trgu in [ 2,5]-odstotnega deleža na estonskem depozitnem trgu ter [ 0,5]-odstotnega deleža na švedskem in nemškem depozitnem trgu (glej uvodni izjavi (77) in (78)). Zgornje meje dopuščajo omejeno rast na teh trgih zaradi potrebe banke, da pridobi različne vire financiranja. Zaradi trenutnih makroekonomskih razmer v Latviji je težko privabiti zunanje financiranje. Depoziti latvijskih rezidentov so bistveno nižji od skupnega posojilnega portfelja v tej državi članici. Glavni konkurenti banke prejemajo finančna sredstva od svojih matičnih družb s sedežem v tujini. Zato je razumljivo, da mora banka Citadele nekaj finančne osnove obdržati v tujini (po eno podružnico na Švedskem in v Nemčiji), da bi razširila svojo osnovo za financiranje. Komisija glede na majhno prisotnost banke na teh trgih in potrebo po različnih virih financiranja za zagotovitev uspešnega poslovanja banke meni, da so dogovorjene zgornje meje na teh trgih ustrezne.
(155)
Komisija prav tako pozdravlja prepoved oglaševanja državne podpore, s katero se banki Citadele prepreči, da bi pomoč uporabila za financiranje protikonkurenčnega tržnega ravnanja, in prepoved prevzemov, ki dodatno zagotavlja, da se državna pomoč ne bo uporabila za prevzemanje konkurentov. Poleg tega banka Citadele ne bo povečala števila svojih podružnic.
(156)
Banka Parex in njene hčerinske družbe bodo po razcepitvi dejansko […] v celotni življenjski dobi, ki naj bi trajala osem let. Šteje se, da je to obdobje ustrezno za dokončanje postopkov izterjave in odprodaje sredstev ter hkrati za izognitev prisilni prodaji.
(157)
Čeprav bo banka Parex obdržala dovoljenje za opravljanje bančnih storitev, niti njej niti njenim hčerinskim družbam ne bo dovoljeno izvajanje novih dejavnosti, razen tistih, ki so nujne za upravljanje in prodajo dodeljenih sredstev. Banka Parex bo zlasti prenehala dodeljevati nova posojila in sprejemati depozite prebivalstva (glej uvodni izjavi (84) in (85)). Poleg tega bo svoje lizinške dejavnosti postopoma ukinila ali odprodala do […].
(158)
Latvija se je zavezala, da bo dodatni kapital strogo omejila v smislu časa ([…]) in obsega (do 218,7 milijona LVL) (glej uvodno izjavo (87)).
(159)
Glede na navedeno se šteje, da je pomoč za banko Parex (po razcepitvi) omejena na najnižjo potrebno za […], s čimer se prepreči nedovoljeno izkrivljanje konkurence.
(160)
Posledično sta obseg in narava predlaganih ukrepov za banki Citadele in Parex, zlasti bistveno zmanjšanje velikosti in prisotnosti na trgu v povezavi s prodajo v razumnem roku, zadostna in ustrezna za preprečitev nedovoljenega izkrivljanja konkurence. Poleg tega bi globina prestrukturiranja v povezavi s prodajo banke Citadele zadostovala za izravnavo morebitnega izkrivljanja konkurence, ki bi morda izhajalo iz potencialno neustreznega nadomestila in vračila neupravičeno prejetih sredstev.
(161)
V točki 46 Sporočila o prestrukturiranju je navedena zahteva, da so za preverjanje ustreznega izvajanja načrta prestrukturiranja potrebna redna podrobna poročila držav članic. Latvijski organi so se zato zavezali, da bodo Komisiji vsakih šest mesecev od datuma tega sklepa predložili taka poročila za banki Citadele in Parex.
(162)
Latvija se je zavezala, da bo imenovala skrbnika za spremljanje, ki bo nadzoroval izpolnjevanje zavez in poročal Komisiji.
(163)
Komisija ugotavlja, da je načrt prestrukturiranja banke Parex, opisan v razdelku 2 tega sklepa, združljiv s členom 107(3)(b) PDEU in izpolnjuje zahteve iz Sporočila o prestrukturiranju v smislu poslovne uspešnosti, porazdelitve bremena in ukrepov za omilitev izkrivljanja konkurence.
(164)
Latvija izjemoma soglaša, da se ta sklep sprejme v angleškem jeziku -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Pomoč za prestrukturiranje, ki jo Latvija izvaja za banki AS Parex in AS Citadele, se glede na načrt prestrukturiranja in zaveze, ki jih je sprejela Republika Latvija, šteje za združljivo z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Republiko Latvijo.
V Bruslju, 15. septembra 2010