ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. září 2011
o Státní podpoře SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) Spolkové republiky Německo ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG
(oznámeno pod číslem K(2011) 6483)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/477/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo dne 30. dubna 2009 oznámilo Komisi státní opatření ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG (dále jen „HSH AG“) ve formě záruky, která zahrnuje tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) a kapitálovou injekci ve výši 3 mld. EUR (dále jen „rekapitalizace“). Tato opatření byla poskytnuta nepřímo veřejnými vlastníky HSH, tedy Svobodným a hanzovním městem Hamburk a spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko (dále jen jednotlivě „Hamburk“ či „Šlesvicko-Holštýnsko“ nebo společně „veřejní vlastníci“).
(2)
Rozhodnutím ze dne 29. května 2009 ve věci N 264/09 (2) (dále jen „rozhodnutí o záchraně“) Komise schválila rekapitalizaci a záruku na pokrytí rizik na období šesti měsíců jako opatření záchrany pro HSH AG slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (3) (SFEU). V rozhodnutí Komise vyzvala německé orgány, aby během tří měsíců předložily plán restrukturalizace.
(3)
Dne 1. září 2009 Německo předložilo Komisi plán restrukturalizace.
(4)
Komise dne 22. října 2009 zahájila ohledně záruky na pokrytí rizik a ocenění HSH AG v souvislosti s rekapitalizací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (4).
(5)
Dne 21. listopadu 2009 bylo rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5) a zúčastněné strany byly vyzvány, aby do dvou týdnů po datu zveřejnění předložily svá stanoviska.
(6)
Ve dnech 30. listopadu a 11. prosince 2009 Komise obdržela stanoviska od sdružení Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein a od společnosti Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (dále jen jednotlivě „SGVSH“ či „SVB“ nebo společně „sdružení spořitelen“).
(7)
Dne 3. prosince 2009 požádala skupina investorů konzultujících společnost J. C. Flowers & Co. LLC (dále jen „Flowers“) o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Komise obdržela připomínky Flowers dne 17. prosince 2009.
(8)
Dne 1. prosince 2009 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Dne 7. prosince 2009 požádala také HSH AG o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 17. prosince 2009. Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH AG k rozhodnutí o zahájení řízení.
(9)
Dne 2. prosince 2009 proběhlo jednání, kterého se zúčastnily Flowers, sdružení spořitelen, německé orgány a Komise.
(10)
Komise dne 21. prosince 2009 předala Německu nedůvěrná znění stanovisek předložených zúčastněnými stranami a vyzvala německé orgány, aby během jednoho měsíce předložily své připomínky.
(11)
Dne 18. ledna 2010 Německo sdělilo připomínky veřejných vlastníků ke stanoviskům Flowers a sdružení spořitelen.
(12)
Pokud jde o záruku na pokrytí rizik a zejména o ocenění portfolia aktiv, jejichž riziko je zajištěné zárukou na pokrytí rizik (dále jen „zajištěné portfolio“), proběhlo mezi německými orgány a Komisí v období od září 2009 do února 2010 několik setkání, telekonferencí a dalších forem výměny informací. Německo předložilo další informace mimo jiné ve dnech 6., 20., 21., 22., 23. a 29. října, 11., 12., 16. a 27. listopadu a 17. prosince 2009, jakož i ve dnech 26. a 27. ledna a 19. února 2010.
(13)
Německo a útvary Komise projednávaly plán restrukturalizace, záruku na pokrytí rizik a rekapitalizaci, jakož i ocenění zajištěného portfolia v období od října 2009 do června 2011 v rámci celé řady zasedání, telekonferencí a dalších forem výměny informací, zejména - avšak ne výlučně - ve dnech 5., 21. a 27. října, 4., 12., 13., 18., 27. a 30. listopadu a 7., 9., 14. a 15. prosince 2009, ve dnech 14. a 19. ledna, 21. dubna, 5., 12., 20., 26., 28. a 31. května, 15. června, 13., 16., 22. a 23. července, 30. září, 22. listopadu a 9. a 22. prosince 2010, jakož i ve dnech 23. a 28. února, 18. března, 1. a 8. dubna, 25. května a 7., 16. a 29. června 2011. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011.
(14)
Dne 5. září 2011 předložilo Německo seznam závazků, jenž je součástí přílohy I tohoto rozhodnutí.
2. POPIS PŘÍJEMCŮ
(15)
Koncern HSH (dále jen „HSH“) je pátou největší německou zemskou bankou se sídlem v Hamburku a Kielu. Jedná se o akciovou společnost, která byla zřízena dne 2. června 2003 v důsledku fúze Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. V říjnu 2006 získala Flowers (6) od WestLB 24,1 % podílů HSH (26,6 % hlasovacích práv) v očekávání, že HSH v roce 2008 vstoupí na burzu.
(16)
Dne 31. prosince 2008 měla HSH bilanční sumu ve výši 208 mld. EUR a rizikově vážená aktiva v hodnotě 112 mld. EUR.
(17)
Po provedení opatření schválených Komisí v rozhodnutí o záchraně ze dne 29. května 2009 vypadala struktura vlastníků HSH takto: Hamburk 10,89 %; Šlesvicko-Holštýnsko 10,42 %; společnost HSH Finanzfonds AöR, veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko, 64,18 %; SGVSH 4,73 %; SVB 0,58 % a Flowers 9,19 % (7).
(18)
HSH je obchodní bankou, jejímž hlavním regionem je severní Německo. Jejími hlavními obchodními oblastmi jsou obchodní bankovnictví a soukromé bankovnictví. Činnosti v oblasti obchodního bankovnictví se soustředí na lodní dopravu, firemní zákazníky, dopravu, nemovitosti a obnovitelné energie. HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví (součást obchodní divize dopravy). V prosinci 2008 byla HSH zastoupena v 21 velkých finančních pobočkách v Evropě, Asii a Americe.
(19)
HSH patří mezi německé veřejné úvěrové instituce, které do 18. července 2005 těžily z neomezených státních záruk odpovědnosti úvěrové instituce (Anstaltslast) a ručení zřizovatele (Gewährträgerhaftung) (8).
(20)
Počátkem 90. let 20. století došlo k převodům majetku a kapitálu ve výši 523 mil. EUR, které zvýhodnily předchůdce HSH, banky Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. Komise dne 20. října 2004 rozhodla, že tyto převody představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem, které musí být vráceny (9). HSH musela veřejným vlastníkům vrátit částku v celkové výši 756 mil. EUR včetně úroků. HSH tuto platbu provedla ve dvou splátkách ve dnech 31. prosince 2004 a 3. ledna 2005.
(21)
Aby se vyrovnal odliv kapitálu, navýšili podílníci dne 20. července 2005 kapitál HSH o 556 mil. EUR (10). Toto navýšení kapitálu bylo provedeno z vlastních zdrojů ve spojení s tzv. dílčími platbami. Na základě tohoto mechanismu se struktura vlastníků příliš nezměnila. Komise dne 6. září 2005 rozhodla, že navýšení kapitálu bylo v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a tudíž nepředstavovalo státní podporu (11).
(22)
V polovině července 2008 podílníci HSH rozhodli navýšit vlastní kapitál HSH, aby financovali její růst. Objem těchto kapitálových opatření činil téměř 2 mld. EUR; z toho bylo přibližně 1,26 mld. EUR nového kapitálu.
(23)
První část těchto kapitálových opatření spočívala v tom, že všechny tiché spoluúčasti v celkové výši 685 mil. EUR (12) a prioritní akcie v hodnotě 57 mil. EUR, které byly v držení veřejných vlastníků, byly přeměněny v kmenové akcie. V okamžiku přeměny Flowers podepsala navýšení kapitálu v hotovosti, aby zabránila rozmělnění svého vlastnictví akcií (13). V důsledku toho HSH obdržela dodatečně asi 300 mil. EUR.
(24)
Jako druhou část kapitálových opatření vlastníci rozhodli o nové tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR. Účast veřejných a soukromých podílníků na tiché spoluúčasti odpovídala jejich podílům (veřejní 660 mil. EUR, soukromí 240 mil. EUR). Dalších 62 mil. EUR převzali soukromí podílníci. Tento tichý vklad byl k 31. prosinci 2010 přeměněn na kmenové akcie.
(25)
Německo informovalo Komisi o kapitálových opatřeních popsaných v bodech 22 až 24. Podle názoru Komise byly investice veřejných podílníků v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, neboť na transakci se významnou měrou podílel soukromý investor za stejných podmínek jako veřejní podílníci; dne 1. srpna 2008 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí, že se touto záležitostí již nebude zabývat.
(26)
V období 1999-2009 zaznamenala HSH kumulované ztráty ve výši 1,85 mld. EUR a vyplatila svým veřejným vlastníkům kumulované dividendy ve výši 354 mil. EUR. Ve stejném období dodali veřejní vlastníci HSH [4-5] (14) mld. EUR nového kapitálu a zaručili se za závazky až do výše 166 mld. EUR.
Tabulka 1
Finanční ukazatele HSH pro veřejné vlastníky v období 1999-2009 (15)
Obchodní rok
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Zisk a ztráta (v mil. EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kumulovaný zisk a ztráta (v mil. EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Kumulované vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
80
153
248
354
354
354
Dodání nového kapitálu vlastníky (v mil. EUR) podle místních GAAP
[300-600]
0
0
[700-1 400]
3 000
Kumulované dodání kapitálu veřejnými vlastníky (v mil. EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000-2 000]
[4 000-5 000]
Záruka na pokrytí rizik (v mld. EUR)
10
Zaručené závazky (v mld. EUR), z toho
162
166
152
144
161
88
78
75
73
ručení zřizovatele (v mld. EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
záruky SoFFin (v mld. EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Dříve byla HSH hodnocena všemi třemi velkými ratingovými agenturami (17) vždy stupněm AA. Dlouhodobý rating odrážel neomezené státní záruky poskytnuté veřejnými vlastníky HSH. Předpoklad, že veřejní vlastníci poskytnou další podporu, hraje i nadále významnou úlohu při ratingu HSH, přičemž agentura Fitch zvýšila rating (18) o sedm stupňů. Agentura Moody’s zvýšila na základě podpůrných faktorů rating o celkem sedm stupňů, z nichž jeden je třeba přičíst podpoře (regionální podpoře) poskytnuté veřejnými vlastníky.
(28)
Stand-alone rating (u Moody’s „rating finanční síly banky“ či „BFSR“) (19) C odráží názor ratingových agentur, že HSH disponuje přiměřenou finanční silou s omezeným, avšak dobrým obchodním modelem. Podle metody BFSR agentury Moody’s vykazují banky ohodnocené stupněm C buď přijatelné finanční základy v rámci předvídatelného a stabilního prostředí, nebo dobré finanční základy v rámci méně předvídatelného a stabilního prostředí.
(29)
V červenci 2004 začala agentura Fitch hodnotit nezaručené obligace HSH stupněm A, přičemž stand-alone rating HSH ponechala na stupni C. V červenci 2005 následovaly agentury Moody’s a S&P se svými ratingy na nezaručené obligace. Do počátku krize v roce 2008 byly ratingy HSH stabilní.
(30)
Od října 2008 lze u ratingů HSH sledovat dva trendy. První trend začal v říjnu 2008, když agentury Fitch a Moody’s postupně snížily stand-alone rating HSH na nižší stupeň kategorie D a vyšší stupeň kategorie E (E je nejnižší možný rating BFSR agentury Moody’s) (20). Jako důvody snížení ratingu agentury uvedly a) značné riziko vyplývající z cyklického základu aktiv HSH a zejména z aktiv v oblasti lodní dopravy, b) omezený přístup banky HSH ke kapitálu, přestože HSH prováděla kapitálově velmi náročné úvěrové operace a c) slabou a nízkou výnosnost HSH v porovnání s obdobím před krizí, kterou lze vysvětlit nízkým výnosem z aktiv, poměrně vysokými rezervami ke krytí rizik v oblasti financí založených na majetku („asset-based finance“) a podstatně vyššími náklady financování než před krizí. Agentury dále vyjádřily zásadní pochybnosti ohledně obchodního profilu HSH. Jelikož HSH nemá nijak rozsáhlý přístup k soukromým klientům, bude i nadále závislá na peněžních a kapitálových trzích, na nichž však bude mít problémy se zajištěním dostatečných finančních prostředků. Dodržování přísnějších regulačních požadavků ohledně kapitalizace, rezerv v oblasti likvidity a nevyváženosti financování by bylo pro čistě velkoobchodní banku jako HSH obzvlášť náročné.
(31)
Druhý trend začal v květnu 2009, když agentura S&P snížila rating HSH na BBB+. Následovaly agentury Moody’s a Fitch, které v květnu a v červenci 2010 snížily rating HSH na A3/A-. Při odůvodnění snížení ratingu poukázaly ratingové agentury na omezení další podpory ze strany veřejných vlastníků na základě a) pravidel státní podpory platných v EU a b) jejich rozpočtových omezení. Dosavadní rozsáhlá opatření podpory byla pro finanční sílu veřejných vlastníků těžkým břemenem, takže byli ochotni poskytnout další podporu jen v omezené míře. Důležitým aspektem při posuzování další ochoty veřejných vlastníků přijímat opatření podpory byl velký objem dluhových cenných papírů vydaných při použití doložky zachování právních účinků (grandfathering) (21), který tehdy zůstal v bilanci HSH.
(32)
Již v roce 2007 byla hodnota strukturovaného úvěrového portfolia (CIP) (22) HSH ve výši 30 mld. USD v důsledku finanční krize snížena o 1,3 mld. EUR. Rozšíření krize na reálnou ekonomiku negativně ovlivnilo tradiční úvěrové portfolio a kvalitu pohledávek HSH z jejích finančních činností v oblasti lodní dopravy, dopravy, nemovitostí a obnovitelných energií. Další úprava hodnoty CIP směrem dolů o 1,6 mld. EUR a vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací ve výši 1,9 mld. EUR výrazně přispěly k negativnímu výsledku ve výši 3,2 mld. EUR v roce 2008.
(33)
Úpadek banky Lehman Brothers v září 2008 vedl k dalšímu zostření problémů refinancování HSH, takže HSH požádala zvláštní fond ke stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung) (dále jen „SoFFin“) o záruky likvidity ve výši 30 mld. EUR.
(34)
Dne 29. dubna 2009 Spolkový úřad pro finanční dohled (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht) (dále jen „BaFin“) sdělil bance HSH, že se na základě stávající situace HSH z hlediska pravidel obezřetnosti domnívá, že je pro HSH složité splnit zákonné kapitálové požadavky. Úřad BaFin oznámil, že podle § 47 německého zákona o poskytování úvěrů vyhlásí moratorium, pokud vlastníci HSH nenavýší kapitálovou základnu HSH.
(35)
Dne 6. května 2009 snížila agentura S&P rating HSH o dva stupně z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem.
3. OPATŘENÍ PODPORY
(36)
Spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko a Hamburk přiznaly bance HSH v květnu a červnu 2009 dvě opatření podpory: rekapitalizaci ve výši 3 mld. EUR a opatření záruky druhé ztráty (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) ve výši 10 mld. EUR. Kromě toho HSH obdržela třetí podporu od fondu SoFFin ve formě záruk likvidity, které nakonec činily 17 mld. EUR (dále jen „záruky likvidity“).
3.1. REKAPITALIZACE
(37)
Rekapitalizace spočívala v kapitálovém vkladu v hotovosti v celkové výši 3 mld. EUR hlavní kapitálové složky Tier 1 výměnou za kmenové akcie s hlasovacím právem. Akcie byly emitovány společností HSH AG a v plné výši upsány společností HSH Finanzfonds AöR. Společnost HSH Finanzfonds AöR je veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem vlastněná a kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko.
(38)
HSH Finanzfonds AöR získala finanční prostředky potřebné na rekapitalizaci vydáním dluhopisů na kapitálových trzích. Závazky instituce vyplývající z emise dluhopisů jsou rovným dílem zajištěny spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko jako dílčích dlužníků a zárukami vůči vlastníkům dluhopisů. Dluhopisy vydané HSH Finanzfonds AöR slouží pouze k financování rekapitalizace HSH. HSH Finanzfonds AöR působí výlučně jako účelová společnost pro spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko a vedle rekapitalizace a záruky na pokrytí rizik nesleduje žádné další cíle.
(39)
Emisní cena nových akcií byla stanovena na základě ocenění HSH společností PricewaterhouseCoopers (dále jen „PwC“), podle něhož činí hodnota společnosti v rozmezí od [ 2] mld. EUR do [ 3] mld. EUR ([ 19] EUR až [ 28] EUR za akcii). Podle ocenění je pak průměrná hodnota HSH [2-3] mld. EUR ([19-28] EUR za akcii). Ocenění bylo provedeno před snížením ratingu HSH ze dne 6. května 2009. Dopad snížení ratingu na hodnotu HSH nebyl při oceňování brán v úvahu, byl však zohledněn při poradách o stanovení emisní ceny. Ocenění vycházelo z předpokladu, že v roce 2013 dojde ke zvýšení ratingu na dřívější hodnotu A.
(40)
Za vložení 3 mld. EUR nového kapitálu chtěly spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko dosáhnout ročního protiplnění ve výši 10 % (300 mil. EUR ročně). Jelikož zisky předpovídané v obchodním plánu HSH na období 2009-2012 nebyly dostatečné pro vyplacení 10 % dividend na všechny kmenové akcie, byla emisní cena nových kmenových akcií snížena o dividendy nevyplacené v období 2009-2012 ve výši 10 %. Současná hodnota platby dividend ve výši 10 % za období 2009-2012 činí [650-800] mil. EUR ([3-6] EUR za akcii). Cena nových akcií byla stanovena na 19 EUR za akcii ([19-28] EUR mínus [3-6] EUR). HSH Finanzfonds AöR získala 157 894 737 nových kmenových akcií.
(41)
Sdružení spořitelen a Flowers se rekapitalizace neúčastnily, čímž se podíly obou sdružení spořitelen a Flowers rozmělnily z 13,20 %, 1,62 % příp. 25,67 % na 4,73 %, 0,58 % příp. 9,19 % a společné přímé a nepřímé podíly spolkových zemí Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko (včetně podílů držených prostřednictvím společnosti HSH Finanzfonds AöR) se zvýšily z 59,51 % na 85,49 %.
3.2. ZÁRUKA NA POKRYTÍ RIZIK
(42)
Záruka na pokrytí rizik byla zavedena současně s rekapitalizací v červnu 2009. Také tuto záruku poskytla přímo HSH Finanzfonds AöR. Sdružení spořitelen a Flowers se na tomto opatření nepodílely. Záruka na pokrytí rizik spočívá v záruce druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR, která chrání HSH před ztrátami, jež vyplývají z portfolia v celkové výši 172 mld. EUR k určitému rozhodnému dni v březnu 2009 (expozice v selhání ve výši 187 mld. EUR). Tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR nese HSH sama. Tranše druhé ztráty ve výši až 10 mld. EUR jde na vrub HSH Finanzfonds AöR. Ztráty, které přesahují částku 13,2 mld. EUR (tranše první a druhé ztráty dohromady), ponese HSH. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR (celková hodnota aktiv [cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR).
(43)
V zásadě může HSH záruku kdykoli vypovědět, až do 31. prosince 2013 je však takové vypovězení omezeno na [2-5] mld. EUR celkem a na [1-4] mld. EUR ročně. Dne 9. března 2011 HSH vypověděla 1 mld. EUR záruky. Dne 18. června 2011 a opět dne 6. září 2011 HSH vypověděla další 1 mld. EUR záruky, takže se zbývající záruka snížila na 7 mld. EUR. Úřad BaFin byl o výpovědích informován. BaFin prohlásil, že proti tomu nevznese žádnou námitku.
(44)
Znehodnocená aktiva jako cenné papíry zajištěné aktivy (Asset-Backed-Securities,„ABS“) činí cca [3-6] % z [cca 172] mld. EUR portfolia zajištěného zárukou na pokrytí rizik. Velkou část zajištěných aktiv tvoří zákaznické úvěry, které představují hlavní činnost HSH. Zajištěné portfolio je vedeno v různých měnách, např. v EUR, USD a GBP.
Tabulka 2
Rozdělení [cca 172] mld. EUR zajištěných aktiv
Druh aktiv
Aktiva zahrnutá do rozvahy
(v mld. EUR)
% portfolia
Zákaznické úvěry
[cca 115]
(…)
Cenné papíry s pevným výnosem
[cca 30]
(…)
Půjčky proti dlužnímu úpisu (23)
[cca 15]
(…)
Cenné papíry zajištěné aktivy
[cca 10]
(…)
Platební záruky
[cca 5]
(…)
Celkem
[cca 172]
100,0
(45)
Před zavedením záruky na pokrytí rizik HSH nenechala ocenit externími odborníky celé portfolio, nýbrž pouze portfolio ABS a část portfolia CIP, která byla oceněna společnostmi Blackrock a Cambridge Place. Na příslušnou žádost Komise provedla HSH v období listopad 2009 až leden 2010 na základě předpokladu Komise ohledně přísného „zátěžového“ scénáře ocenění zajištěného portfolia. Ocenění bylo provedeno ve spolupráci s odborníky Komise. Předpoklady ocenění byly v souladu s přísnými „zátěžovými“ scénáři, které Komise použila v jiných případech. Ocenění vycházelo z podrobné analýzy vzorku 40 transakcí s fiktivní hodnotou 1 mld. EUR, tj. 0,6 % celkové expozice, a z ocenění tranší provedeného na velké reprezentativní části portfolia při použití programu agentury Moody’s CDOROM (24). Výchozí předpoklady byly prodiskutovány s odborníky Komise. Banku HSH přitom podporoval externí odborník společnosti Morgan Stanley, který potvrdil technickou správnost výpočtů. Účinek snížení kapitálu záruky na pokrytí rizik v okamžiku jejího zavedení byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. V únoru 2010 potvrdil úřad BaFin správnost metody použité ke stanovení účinku snížení kapitálu a souvisejících výpočtů.
(46)
Podle smlouvy o poskytnutí záruky uzavřené dne 2. června 2009 mezi HSH Finanzfonds AöR a HSH obdrží HSH Finanzfonds AöR za poskytnutí záruky druhé tranše prémii ve výši 400 bazických bodů ročně na nominální hodnotu záruky (10 mld. EUR) (dále jen „základní prémie“). Na základě využití a výpovědí se snižuje částka, na kterou je protiplnění ve výši 400 bazických bodů vypláceno. Tabulka 3 ukazuje celkovou částku kumulativní platby ve třech scénářích: a) scénář 1: základní scénář HSH, ve kterém se předpokládá, že záruka nebude využita a bude ze strany HSH do konce roku 2015 v plné výši vypovězena; b) scénář 2: méně příznivý scénář, v němž se počítá s využitím záruky ve výši 5 mld. EUR a c) scénář 3: případ, z něhož vychází ocenění aktiv a v němž se předpokládá, že záruka bude do roku [2015-2020] v plné výši využita (žádné výpovědi).
Tabulka 3
Protiplnění za záruku na pokrytí rizik podle návrhu Německa pro různé scénáře
(v mil. EUR)
Scénář 1
(záruka nebude využita)
Scénář 2
(záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
Během období restrukturalizace by platby základní prémie podle využití záruky představovaly částku mezi [100-150] mil. EUR a 405 mil. EUR ročně (viz tabulka 4).
Tabulka 4
Předpokládaná platba základní prémie (400 bazických bodů) HSH společnosti HSH Finanzfonds AöR během období restrukturalizace (v mil. EUR)
(v mil. EUR)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Scénář 1 (záruka nebude využita)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Scénář 2 (záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Scénář 3 (záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. ZÁRUKY LIKVIDITY
(48)
HSH kromě toho požádala fond SoFFin o záruky likvidity, které měly pokrýt emisi nových dluhových cenných papírů v celkové výši 30 mld. EUR. Počátkem prosince 2008 SoFFin schválil emisi první tranše ve výši 10 mld. EUR. Záruky byly schváleny v rámci německého záchranného balíčku (25). Zbývajících 20 mld. EUR mělo být uvolněno po předložení plánu restrukturalizace. Druhá tranše ve výši 20 mld. EUR byla uvolněna poté, co HSH dne 7. března 2009 předložila fondu SoFFin koncepci restrukturalizace. K 30. září 2009 bylo využito celkem 17 mld. EUR. K 1. lednu 2010 snížil SoFFin maximální výši záruky z 30 mld. EUR na 17 mil. EUR. Maximální částka již nebyla zvýšena.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
4.1. PŮVODNÍ PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NÁSLEDNÁ ZMĚNA FINANČNÍCH PROGNÓZ
(49)
První plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 (dále jen „původní plán restrukturalizace“) je popsaný v rozhodnutí o zahájení řízení (body 23 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení). Doplňující informace ke koncepci restrukturalizace obsažené v původním plánu restrukturalizace byly předloženy v období říjen 2009 až červen 2011. Pozměněné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011 (dále jen „pozměněný plán restrukturalizace“). Finanční prognózy obsažené v původním plánu restrukturalizace a odpovídající aktualizace budou stručně popsány níže.
(50)
Původní plán restrukturalizace předpokládal pro období 2009-2014 snížení čistých výnosů z úroků o [cca 20] % z [cca 1,4] mld. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Ohledně jednotlivých prvků finančních výsledků předpokládala HSH pro hlavní banku (26) na období 2009-2014 zvýšení výsledku před restrukturalizací (a po vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací) o více než 200 %, a to z [cca 350] mil. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Výsledky před restrukturalizací předpokládané pro rok 2014 ve výši [cca 1,1] mld. EUR zahrnovaly rovněž pozitivní dopad z uvolnění částí rezervy na riziko úvěrových operací ve výši [cca 100] mil. EUR. Jako čistý zisk z provizí a obchodní výsledek bylo pro rok 2014 vykázáno [vždy cca 20] % výsledku před restrukturalizací hlavní banky. V pozměněném plánu restrukturalizace byl předpokládaný výsledek před restrukturalizací pro rok 2014 opraven na [350-450] mil. EUR, přičemž čistý zisk z provizí a obchodní výsledek činí [10-15] %.
(51)
V původním plánu restrukturalizace se počítalo se snížením celkových aktiv HSH z [cca 175] mld. EUR (2009) na [cca 150] mld. EUR (2014). Dále se předpokládalo zvýšení aktiv hlavní banky z [cca 100] mld. EUR (2009) na [cca 110] mld. EUR (2014). V pozměněném plánu restrukturalizace byl objem celkových aktiv pro HSH předpokládaný pro rok 2014 změněn na 120 mld. EUR a aktiva pro hlavní banku předpokládaná pro rok 2014 na 82 mld. EUR.
(52)
Podle původního plánu restrukturalizace se měla aktiva segmentu sektorové banky (lodní doprava, energie a doprava) zvýšit z [cca 30] mld. EUR (2009) na [cca 35] mld. EUR (2014); z toho mělo [cca 20] mld. EUR připadat na aktiva v oblasti lodní dopravy přednostně financovaná v USD. V pozměněném plánu restrukturalizace byla předpokládaná aktiva segmentu sektorové banky pro rok 2014 upravena na [20-25] mld. EUR a aktiva v oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR. Oproti původnímu plánu restrukturalizace nebyla již obchodní divize letecké dopravy do pozměněného plánu restrukturalizace začleněna.
(53)
Kvóta kapitálu Tier 1 předpokládaná pro rok 2014 činila v původním plánu restrukturalizace [cca 10] % a v pozměněném plánu restrukturalizace byla odhadována na [10-15] %.
(54)
Původní plán restrukturalizace obsahoval pro rok 2014 rozdělení plánovaných finančních zdrojů pro část bilance, která má být financována, ve výši [cca 100] mld. EUR (z toho [cca 25] mld. EUR nezajištěného financování na peněžním a kapitálovém trhu), takže oproti plánovaným celkovým aktivům ve výši [cca 150] mld. EUR vznikla mezera ve financování ve výši [cca 50] mld. EUR. V pozměněném plánu restrukturalizace byla mezera mezi předpokládanými celkovými aktivy a předpokládanými celkovými závazky snížena; HSH poskytla informace ke zdrojům financování, které mají být použity na pokrytí potřeby financování vyplývající z mezery.
(55)
V následující tabulce jsou znázorněny prognózy růstu pro hlavní oblasti činností HSH podle původního plánu restrukturalizace a změny provedené v pozměněném plánu restrukturalizace.
Tabulka 5
Porovnání míry růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků
Segment
Původní plán restrukturalizace
(1. září 2009)
Pozměněný plán restrukturalizace
(11. červenec 2011)
Poznámky k prognózám růstu v pozměněném plánu restrukturalizace
Lodní doprava
Míra růstu v nových obchodech ve výši [cca 250] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu [cca 40] %)
Míra růstu v nových obchodech ve výši [90-130] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu […] %)
Tato míra růstu vychází z ročního absolutního objemu nových obchodů ve výši průměrně […] mld. EUR v období 2011 až 2014. Pro porovnání: celkový objem trhu činil ve stejném období průměrně [cca 25] mld. EUR nových obchodů.
Firemní zákazníci
Nárůst objemu úvěrů o [cca 100] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Nárůst objemu úvěrů o […] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Tento nárůst odpovídá absolutnímu objemu nových obchodů ve výši […] mld. EUR za čtyři roky. Pro porovnání: k 31. prosinci 2008 činila celková aktiva v tomto segmentu 25,7 mld. EUR.
4.2. OBECNÝ POPIS POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(56)
Pozměněný plán restrukturalizace byl předložen dne 11. července 2011. Předpokládá výrazné změny obchodního modelu HSH. Nový obchodní model HSH je charakterizován nižším rizikem, silnějším zaměřením na regionální obchody a udržitelnost při financování a poskytování úvěrů. Plánovaná a již zahájená opatření restrukturalizace zahrnují vedle zaměření na činnosti hlavního předmětu podnikání a následně na prodej či ukončení různých činností a významných podílů také přizpůsobení sítě poboček a optimalizaci struktury nákladů. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá zřízení interní restrukturalizační jednotky, v níž mají být pro účetní a organizační účely shrnuty činnosti, v nichž se nemá pokračovat. Nejdůležitějšími body nového obchodního modelu jsou:
a)
nová orientace na životaschopnou hlavní banku cestou značného omezení aktiv, posílení regionálních obchodů (divize firemních zákazníků v Německu, obchod s nemovitostmi v Německu a soukromé bankovnictví) a zachování hlavních kompetencí ve vybraných mezinárodních obchodních činnostech se silnou regionální vazbou (lodní doprava a obnovitelné energie se zaměřením na Evropu);
b)
výlučné zaměření obchodování na kapitálových trzích na činnosti v oblasti treasury (takzvané obchody na vlastní účet) a činnosti orientované na zákazníky, zejména jako dodavatel produktů pro jiné obchodní jednotky (vzájemný prodej produktů, tzv. cross-selling); obchody na vlastní účet byly ukončeny;
c)
ukončení činností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH, tj. mezinárodního podnikání v oblasti přebírání společností, při kterém dochází k výraznému dodatečnému zadlužení (LBO), mezinárodního obchodu s nemovitostmi, financování letadel založené na majetku a dalších úvěrových operací, které nepatří jednoznačně k hlavním kompetencím;
d)
odprodej všech dceřiných společností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá odprodej celkem [100-120] podílů. HSH již počet podílů snížila o 25. Veškeré odprodeje mají proběhnout nejpozději do […];
e)
jasné oddělení ukončených obchodních divizí, které mají být v rámci interní restrukturalizační jednotky omezeny nebo prodány. Restrukturalizační jednotka nebude zahajovat žádné nové obchodní činnosti;
f)
výrazné přizpůsobení národních i zahraničních poboček: ukončení nestrategických činností povede k uzavření 15 z původních 21 zahraničních poboček. Pobočky či zastoupení v Helsinkách, Šanghaji, Bombaji, Stockholmu, Neapoli, Oslu, Rize, Tallinu, Varšavě, San Francisku a Hanoji již byly uzavřeny. Pobočky či zastoupení v Kodani, Paříži, Amsterodamu a Moskvě budou uzavřeny do roku 2012. Po restrukturalizaci si HSH ponechá šest poboček či zastoupení v Londýně, Hongkongu, New Yorku, Singapuru, Lucemburku a Aténách, přičemž pobočky v Londýně, Lucemburku a New Yorku mají být zmenšeny a pobočka v Hongkongu přeměněna na zastoupení.
(57)
Regionální zaměření zahrnuje především severoněmecké obchody se soukromými a firemními zákazníky, obchod s nemovitostmi a činnosti v oblasti spořitelen. Dále se HSH bude soustředit na vybrané oblasti mezinárodního financování lodí, jakož i na financování projektů v oblasti obnovitelných energií se zaměřením na Evropu a určité investice do infrastruktury. HSH uzavře pobočku v Lübecku do konce roku 2011.
(58)
Celkově bude bilanční suma nové hlavní banky značně snížena, zejména přenosem aktiv z hlavní banky na vlastní restrukturalizační jednotku HSH. Na konci restrukturalizačního období dne 31. prosince 2014 bude bilanční suma HSH (hlavní banky) činit 82 mld. EUR. V porovnání s bilanční sumou 208 mld. EUR v roce 2008 to odpovídá snížení o 126 mld. EUR, tj. téměř o 61 %.
(59)
Pozměněný plán restrukturalizace vychází z obecných předpokladů ohledně vývoje HDP v Německu, eurozóně, v USA a na celém světě, změn v krátkodobých a dlouhodobých úrokových sazbách, inflace v eurozóně a v USA, cen ropy a směnného kurzu EUR/USD. Prognózy pro jednotlivé obchodní divize vycházejí z předpokladů ohledně míry růstu relevantního trhu, objemů a marží v oblasti nových obchodů na segment a kapacity vzájemného prodeje produktů. Vzhledem k významu obchodní divize lodní dopravy pro celkový finanční výsledek HSH předložila HSH odvětvově specifické předpoklady k vývoji trhu financování lodní dopravy. V následující tabulce jsou znázorněny prognózy týkající se vývoje velikosti trhu ohledně celosvětových nových obchodů (souhrnné hodnoty pro segmenty nákladních a kontejnerových lodí a tankerů), objemu nových obchodů HSH a podílu HSH na trhu.
Tabulka 6
Předpoklady k financování lodní dopravy v období 2011-2014
Průměr 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Celosvětové nové obchody v oblasti financování lodní dopravy celkem (v mld. EUR)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
Nové obchody HSH (v mld. EUR)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
Podíl HSH na trhu (%)
6,1
0,8
2,1
[cca 4]
[cca 5]
[cca 5]
[cca 5]
(60)
HSH vychází z průměrného směnného kurzu EUR/USD [1,30-1,50]. Předložila údaje o dopadu pozměněných předpokladů na zisk a ztrátu, jakož i o své čisté likviditě, a zejména analýzu citlivosti pro změny úroků a změny směnného kurzu EUR/USD. Podle analýzy citlivosti by HSH při výrazných změnách předpokladů ohledně úrokových sazeb a směnného kurzu EUR/USD nedosáhla takových ztrát, které by nemohla absorbovat. Kromě toho by stav likvidity HSH nebyl negativní, kdyby se směnný kurz EUR/USD výrazně odchyloval od základního scénáře.
(61)
HSH dále předložila na základě méně příznivých tržních předpokladů scénáře pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Finanční prognózy v případě scénářů pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ ukazují, že dopady stresového faktoru na platební schopnost HSH jsou tlumeny strukturou záruky na pokrytí rizik. V případě scénáře pro nepříznivou situaci by HSH odložila částečná vypovězení záruky, a tím omezila přibývání rizikově vážených aktiv v důsledku negativních hospodářských rámcových podmínek. U obou scénářů by výsledná kvóta kapitálu HSH Tier 1 činila během období restrukturalizace cca 10 %.
4.3. POPIS RESTRUKTURALIZACE JEDNOTLIVÝCH OBCHODNÍCH DIVIZÍ HSH
(62)
Bilanční suma obchodní divize firemních zákazníků hlavní banky se sníží z 26,3 mld. EUR (2008) na [10-20] mld. EUR (2014). Celkově se obchodní segment v tomto období zmenší o cca [45-55] %.
(63)
V divizi firemních zákazníků bude HSH nabízet finanční prostředky větším středním podnikům, a to zejména v hlavním regionu severního Německa.
(64)
HSH ukončila své činnosti v oblasti refinancování leasingových společností a své mezinárodní obchody LBO a ukončí rovněž svou divizi firemních zákazníků zaměřenou na asijské a skandinávské zákazníky. Divize firemních zákazníků nebude působit v oblasti financování letadel nebo lodí založeného na majetku. Schopnost HSH podporovat regionální obchody v hlavním regionu však nebude omezena.
(65)
HSH se v prvé řadě soustředí na větší střední podniky v severním Německu a na německé podniky určitých hlavních hospodářských odvětví. Bude se jasně zaměřovat na ziskové transakce a na zákazníky s dobrou bonitou, kteří požadují různé produkty. HSH bude usilovat o to, aby se pro tyto zákazníky stala „upřednostňovanou“ bankou.
(66)
S ohledem na zlepšení finanční situace se obchodní divize bude stále více zaměřovat na získávání vkladů a využívaní struktur financování, které umožňují syndikace, jsou způsobilé pro ECB nebo mohou být předávány investorům.
(67)
Bilanční suma obchodní divize nemovitostí hlavní banky se má snížit z 30,5 mld. EUR (2008) na [9-18] mld. EUR (2014). To odpovídá snížení o [50-70] %.
(68)
HSH bude nabízet všechny druhy úvěrových produktů a všechny ostatní bankovní produkty, po kterých bude ze strany realitních společností poptávka. HSH se bude svou obchodní činností zaměřovat na severní Německo a německé aglomerace. Zaměřovat se bude především na finanční řešení pro […] a financování projektů s přiměřeným stupněm rizika. V této obchodní divizi se HSH bude soustředit na financování […]. Zvláštní druhy nemovitostí budou financovány pouze selektivně.
(69)
Činnosti v jiných státech - včetně mezinárodního obchodu s nemovitostmi, který spočívá v podpoře německých zákazníků v evropských aglomeracích - budou ukončeny. V těchto oblastech HSH nebude provádět žádné nové obchody a stávající obchodní činnosti postupně ukončí.
(70)
HSH se bude orientovat především na profesionální investory v oblasti nemovitostí, zejména na stávající zákazníky, na vybrané developery, na zákazníky s pevnou pozicí v odvětví nemovitostí a s vysokým potenciálem v oblasti vzájemného prodeje produktů, jakož i na zákazníky spojené se severním Německem, kteří potřebují komplexní struktury financování. HSH bude nadále využívat struktury a produkty, které snižují potřebu finančních prostředků, např. obchody, které připadají v úvahu pro kryté dluhové obligace, úvěry způsobilé pro ECB a finanční prostředky a jistoty poskytované institucí Kreditanstalt für Wiederbau (KfW).
(71)
Bilanční suma obchodní divize spořitelen hlavní banky se sníží z 8,7 mld. EUR (2008) na [ 3] mld. EUR (2014) především omezením činností refinancování pro spořitelny.
(72)
Zákaznická základna této obchodní divize je v prvé řadě tvořena spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru v severním Německu a v druhé řadě spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru mimo severní Německo (sekundární bankovní vztahy).
(73)
HSH nabízí širokou škálu produktů, které se zaměřují na hlavní obchodní oblasti spořitelen. Patří sem zejména divize soukromých a firemních zákazníků, činnosti v oblasti obchodů na vlastní účet, jakož i správa vlastních cenných papírů a správa úvěrového portfolia.
(74)
V obchodní divizi soukromého bankovnictví se bilanční suma hlavní banky sníží z 1,7 mld. EUR (2008) na [0,5-1,5] mld. EUR (2014).
(75)
HSH se soustředí na poskytování služeb movitým soukromým zákazníkům v hlavním regionu severní Německo. Navíc bude HSH nabízet služby soukromého bankovnictví v nadregionálních distribučních pobočkách jiných segmentů trhu. Škála služeb bude zahrnovat […].
(76)
HSH se soustředí na získávání a podporu movitých a velmi movitých soukromých zákazníků a nadací. V rámci vzájemného prodeje produktů budou služby soukromého bankovnictví poskytovány rovněž zákazníkům/fyzickým osobám jiných obchodních divizí hlavní banky.
(77)
V obchodní divizi lodní dopravy se bilanční suma hlavní banky sníží o 46 % z 28,3 mld. EUR (2008) na cca 15 mld. EUR (2014).
(78)
Do 31. prosince 2014 nepřesáhne tržní podíl HSH, pokud jde o nové obchody v oblasti financování lodí po celém světě, ročně [ 8] %. Dále HSH zajistí, že do 31. prosince 2014 - na základě každoročního hodnocení trhu - nebude patřit k třem poskytovatelům financování lodí s největším ročním objemem nových obchodů.
(79)
Portfolio HSH bude diverzifikováno jak s ohledem na typ lodí, tak na země. Pokud jde o různé druhy aktiv, bude se nadále klást důraz na […] a několik […]. Důležitým produktem budou běžné dlouhodobé hypoteční úvěry na novostavby a financování použitých lodí. HSH bude dále selektivně vystupovat jako poskytovatel strukturovaných finančních služeb.
(80)
HSH omezí své obchodní činnosti tím, že ukončí financování lodí typu ro-ro a výletních lodí […].
(81)
HSH se zaměří na střední a velké globálně působící společnosti lodní dopravy, malé rentabilní zákazníky, jakož i zákazníky vybrané na základě celkového potenciálu výnosnosti a rizikových aspektů. Dále hraje roli také ochota zákazníka k syndikacím, splnění předpokladů pro syndikaci (např. transparentnost) a refinancování.
(82)
Obchodní divize lodní dopravy bude nabízet zejména standardní financování (plain vanilla) (27) a v omezené míře strukturální financování a bude vystupovat jako Mandated Lead Arranger a Bookrunner.
(83)
Obchodní divize dopravy/letecké dopravy hlavní banky bude zrušena. Bilanční suma ve výši 11,7 mld. EUR (2008) vyprší v rámci restrukturalizační jednotky nebo bude přiřazena jiným obchodním divizím. Do budoucna nebude již HSH provádět žádná nová financování letadel založená na majetku. Příslušné stávající obchody budou postupně ukončeny, prodány nebo převedeny na restrukturalizační jednotku za účelem jejich omezení. HSH v rámci restrukturalizace již obchodní divizi částečně reorganizovala a strategicky důležité divize železniční dopravy a infrastruktury přiřadila k obchodní divizi energie a infrastruktury.
(84)
V důsledku nového uspořádání obchodní divize energie a infrastruktury v průběhu procesu restrukturalizace se bilanční suma uvedené divize v hlavní bance zvýší ze 4,6 mld. EUR v roce 2008 (bývalá obchodní divize energie) na [5-10] mld. EUR v roce 2014. Obchodní divize energie a infrastruktury zahrnuje jak segment obnovitelné energie, tak segment infrastruktury a železniční dopravy, které předtím patřily do obchodní divize dopravy.
(85)
V segmentu energie bude HSH financovat projekty v oblasti větrné a solární energie. Tato oblast zahrnuje kategorie aktiv větrné energie (na pevnině i na moři), solární energie (fotovoltaické a termální) a jako doplňkové podnikání sítě ve spojení s projekty větrné a solární energie. Cílovým regionem pro tyto činnosti je v prvé řadě Evropa. Činnosti HSH v oblasti konvenčních zdrojů energie a veškeré činnosti v oblasti energie v Severní Americe budou ukončeny.
(86)
Změny v obchodních divizích, zejména uzavření divize letecké dopravy a zmenšení segmentů pro zahraniční nemovitosti a lodní dopravu, povedou automaticky ke zmenšení segmentu „ostatních činností“.
(87)
Segment ostatních činností zahrnuje - vedle korporátního centra - obchody na kapitálovém trhu, v němž HSH spravuje svůj majetek a který slouží jako dodavatel produktů pro obchodní divize.
(88)
HSH bude soustavně zlepšovat stabilitu a kvalitu svého financování. Od konce roku 2012 zajistí, že jak její čisté stabilní financování (net stable funding ratio), tak její koeficient krytí likvidity (liquidity coverage ratio) (28) […]. Podíl hlavní banky na obchodu v USD, který je refinancován prostřednictvím financování v USD (a nikoli prostřednictvím swapů), se do konce roku 2012 zvýší na nejméně […] % a do konce roku 2014 na nejméně […] %.
(89)
HSH výrazně sníží obchod na kapitálovém trhu s vysokým potenciálním rizikem a již výrazně omezila svůj katalog produktů. Obchody na vlastní účet již byly ukončeny.
4.4. POPIS FINANČNÍHO PLÁNOVÁNÍ V POZMĚNĚNÉM PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(90)
HSH předložila pro období 2011-2014 rozsáhlý obchodní plán včetně propočtu zisku a ztrát a bilance, ukazatelů rentability a produkce rozepsaných podle obchodních divizí a sloučených na úrovni koncernu. Dále HSH předložila analýzu citlivosti v podobě scénáře pro nepříznivou situaci a scénáře pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Podle očekávaného zisku a ztrát vznikne koncernu HSH v roce 2011 další ztráta ve výši cca [100-200] mil. EUR, koncern pak bude své zisky do roku 2014 neustále zvyšovat na cca [400-500] mil. EUR po zdanění. Výnosnost vlastního kapitálu bude v roce 2011 negativní a do roku 2014 vzroste na cca [7-8] %. Kvóta Tier 1 dosáhne v období 2012-2014 cca [13-16] %. Podle pokynů Komise obsahují finanční prognózy pozměněného plánu restrukturalizace pro rok 2011 jednorázovou platbu ve výši 500 mil. EUR, která byla odečtena od výsledku před zdaněním. Celková aktiva se podle prognóz zřejmě sníží z 208 mld. EUR (2008) na 120 mld. EUR (2014).
(91)
V následujících tabulkách jsou uvedeny základní údaje pozměněného plánu restrukturalizace pro HSH a hlavní banku.
Tabulka 7
Finanční plánování pro HSH na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Výsledek (v miliónech EUR)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Výnosnost vlastního kapitálu po zdanění (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Aktiva celkem (v mld. EUR)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Tabulka 8
Finanční plánování pro hlavní banku na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Aktiva segmentu (v mld. EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
V následujících tabulkách je uveden plán financování HSH s ohledem na obecnou strategii financování a strategii financování v USD.
Tabulka 9
Plán financování HSH 2010-2014
(v mld. EUR)
Objem podle zdroje financování
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Kryté dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dlouhodobé nezajištěné prioritní dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Krátkodobé financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Ostatní financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Obchodní a retailové vklady (do roku 2010)/zůstatkové vklady (usazená depozita z roku 2011)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rozvojové banky a obchodní úvěry
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hybridní kapitálové nástroje (Tier 1 a Tier 2)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Deriváty
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem - (závazky celkem + deriváty), která mají být financována krátkodobými zajištěnými finančními prostředky, nadměrné vklady a vlastní prostředky
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy se sníží ze 44 mld. EUR (konec roku 2010) na [13-18] mld. EUR (konec roku 2014). Zároveň se sníží celková aktiva HSH o [25-35] mld. EUR. Rozdíl mezi celkovými aktivy a celkovými závazky (očištěný o účinek derivátů) představuje mezeru v plánu financování, která musí být pokryta krátkodobými nezajištěnými a zajištěnými finančními prostředky, jakož i přebytkem vkladů a vlastních prostředků. Plánování HSH ohledně vkladů se týká pouze části celkových vkladů, která se považuje za stabilní (usazená depozita), přičemž skutečná výše vkladů bude pravděpodobně vyšší a vyplní část mezery ve financování. I když by mohla být část mezery ve financování mezi financovanými aktivy a závazky kryta krátkodobým financováním na peněžním a kapitálovém trhu, závislost HSH na krátkodobém financování na peněžním a kapitálovém trhu se během období restrukturalizace v absolutních hodnotách snižuje. Vzhledem ke strategii financování v EUR bude HSH využívat relativně více kryté dluhopisy.
Tabulka 10
Strategie financování v USD (2010-2014)
(v mld. USD)
Objem
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Financování v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Financování v USD prostřednictvím swapů
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD - lodní doprava
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Zatímco HSH v roce 2010 financovala 75 % svých aktiv v USD prostřednictvím křížových měnových swapů, má se využití swapů snížit na […] % celkových aktiv v USD (včetně aktiv v restrukturalizační jednotce). Poměrně menší závislosti na financování prostřednictvím swapů se dosáhne snížením aktiv vedených v USD, a tudíž snížením absolutních částek financování v USD.
(95)
V roce 2010 poskytly spořitelny [2,5-3,5] mld. EUR dlouhodobého nezajištěného financování HSH a [200-500] mil. EUR dlouhodobého zajištěného financování, tj. celkem [2,7-4] mld. EUR. Oproti tomu poskytly další zemské banky celkem [150-250] mil. EUR a další finanční instituce (soukromé a veřejné finanční instituce jiné než spořitelny a zemské banky) [1-2] mld. EUR.
(96)
Z pozměněného plánu restrukturalizace vyplývá posílení pozic a poměrů kapitálu HSH v průběhu restrukturalizace s plánovanou kvótou kmenového kapitálu [10-13] % do konce roku 2014. Na žádost Komise zahrnula HSH do svých finančních prognóz na rok 2013 navýšení základního kapitálu o 500 mil. EUR.
Tabulka 11
Kapitálová pozice HSH (2009-2015)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
2015
Rizikově vážená aktiva po záruce (v mld. EUR)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Nesplněné záruky (v mld. EUR)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Vývoj kapitálu (v mld. EUR)
Kmenový kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Celkový kapitál (v mld. EUR)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Poměry kapitálu
Kmenový kapitál/rizikově vážená aktiva (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Kapitál Tier 1/rizikově vážená aktiva (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. ZÁVAZKY NĚMECKA
(97)
Německo se zavázalo, že HSH provede pozměněný plán restrukturalizace, a předložilo závazky stanovené v přílohách I a III tohoto rozhodnutí.
4.6. SLEDOVÁNÍ
(98)
Německo se zavázalo, že kontrolní správce bude čtvrtletně předkládat podrobnou zprávu. Tato zpráva bude obsahovat zejména informace o protiplnění v souvislosti s opatřením na záchranu aktiv (v souladu s přílohou V sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství, dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“ (29)) a o provádění pozměněného plánu restrukturalizace (v souladu s bodem 46 sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“ (30)).
5. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ O PŘEZKUMU OPATŘENÍ PODPORY VE PROSPĚCH HSH
(99)
Komise dne 30. října 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení, aby zjistila, zda záruka na pokrytí rizik splňuje kritéria sdělení o znehodnocených aktivech ohledně aktiv způsobilých pro podporu, oceňování (včetně metody oceňování), protiplnění a správy znehodnocených aktiv. Kromě toho Komise chtěla prošetřit předpoklady platné pro rekapitalizační opatření, rozdělení zátěže a opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(100)
Ohledně způsobilosti zajištěných aktiv vyjádřila Komise v bodě 40 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda byla příslušná kritéria sdělení o znehodnocených aktivech splněna, neboť jen malá část zajištěného portfolia spadala přímo pod definici znehodnocených aktiv obsaženou ve sdělení o znehodnocených aktivech.
(101)
Ohledně transparentnosti a poskytnutí informací Komise v bodě 43 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že HSH předložila zprávy o ocenění vypracované nezávislými odborníky, které se týkaly pouze zlomku zajištěného portfolia, přesněji řečeno, velké části strukturovaných úvěrových cenných papírů. Kromě toho Německo tehdy nedalo k dispozici žádné ověření postupů oceňování a výsledků ze strany úřadu BaFin.
(102)
Ohledně správy aktiv Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda opatření plánovaná bankou HSH splňují kritéria sdělení o znehodnocených aktivech, neboť všechna aktiva se i nadále objevují v bilanční sumě HSH.
(103)
Ohledně ocenění Komise v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že nezávislí odborníci oceňovali pouze strukturované úvěrové portfolio a že v té době neměla k dispozici dostatečné informace pro posouzení skutečné hospodářské hodnoty celého portfolia. Komise dále prohlásila, že hodlá prověřit korelační předpoklady použité bankou HSH na zajištěná aktiva.
(104)
Ohledně protiplnění vyjádřila Komise v bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti o přiměřenosti rozdělení zátěže, neboť podle sdělení o znehodnocených aktivech je třeba od HSH žádat, aby se na základě ustanovení o první ztrátě podílela na části (zpravidla nejméně 10 %) ztrát nebo rizik. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda přirážka ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(105)
Ohledně obnovení životaschopnosti vyjádřila Komise v bodě 59 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda je HSH schopna obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Vzhledem k silné závislosti HSH na peněžním a kapitálovém trhu pochybovala Komise zejména o tom, zda je předložená strategie refinancování sama o sobě po vypršení státních záruk střednědobě a dlouhodobě udržitelná.
(106)
V bodech 60 a 61 rozhodnutí o zahájení řízení Komise zpochybnila předpokládané míry růstu a marže, které vycházejí z původního plánu restrukturalizace. Komise pochybovala zejména o vyšších maržích v obchodní oblasti soukromého bankovnictví a o předpokládaných mírách růstu v oblastech lodní dopravy a dopravy, v nichž HSH již měla poměrně vysoké podíly na trhu.
(107)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že HSH má v úmyslu ve značném rozsahu pokračovat ve svých mezinárodních činnostech na kapitálových trzích, zároveň však prohlašuje, že chce svůj obchodní model opět více zaměřit na regionální aktivity. V bodě 63 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda je předpoklad, že HSH v roce 2013 opět dosáhne svého předchozího ratingu A, realistický.
(108)
Ohledně vlastního příspěvku Komise prohlásila, že původní plán restrukturalizace neobsahuje žádné rozsáhlé návrhy. Objem vlastního příspěvku ve formě odprodejů zůstává nejasný. V souvislosti s rozdělením zátěže také na menšinové akcionáře Komise vyjádřila pochybnosti ohledně ocenění HSH, a tudíž také ohledně ceny nově vydaných akcií. V bodech 10 a 32 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti, zda sdružení spořitelen a Flowers, které se nepodílely na rekapitalizaci, nemohly mít přínos z kapitálové injekce tím, že si ponechaly nadměrně vysoké podíly v HSH.
6. STANOVISKO NĚMECKA
(109)
Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH k rozhodnutí o zahájení řízení.
6.1. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK
(110)
Německo zastávalo stanovisko, že právní posouzení záruky na pokrytí rizik provedené Komisí je chybné, neboť vychází z použití sdělení o znehodnocených aktivech, které v daném případě není použitelné.
(111)
Německo nesouhlasilo s Komisí, že použití sdělení o znehodnocených aktivech je nezbytně nutné a že Komise musela nezávisle na okamžiku zavedení nebo oznámení opatření použít právní předpisy a sdělení platné v době přijetí rozhodnutí (31). Podle názoru Německa lze s tímto názorem souhlasit jen tehdy, spadá-li opatření do působnosti daných právních předpisů nebo sdělení, což v tomto případě neplatí. Německo dále tvrdilo, že se sdělení o znehodnocených aktivech nevztahuje na všechny druhy podpůrných opatření zaměřených na znehodnocená aktiva. Podle Německa je třeba sdělení o znehodnocených aktivech považovat pouze za správní předpis, jehož cílem jsou jednotné správní postupy a který je závazný pouze pro Komisi. Slučitelnost záruky na pokrytí rizik s vnitřním trhem musí být posuzována přímo na základě SFEU. Jelikož podle Německa nespadá cíl záruky druhé ztráty a složení zajištěného portfolia do působnosti sdělení o znehodnocených aktivech, je dokázáno, že toto sdělení není v případě HSH použitelné.
(112)
Německo prohlásilo, že použití sdělení o znehodnocených aktivech vede k nesprávnému rámci hodnocení, jenž je pro HSH ve vztahu k určení prvku podpory, hodnoty portfolia, výše protiplnění a potřebě restrukturalizace nepříznivý.
(113)
Německo odkazovalo na bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise vysvětlovala, že posouzení tržní hodnoty portfolia sestávajícího hlavně z úvěrů pro podniky je složité. Německo tyto obtíže považovalo za důkaz toho, že záruku druhé ztráty nelze posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a prohlásilo, že Komise by extrapolací dospěla k částce podpory ve výši nominální hodnoty záruky. Německo dále prohlašuje, že již tento výsledek svědčí o tom, že zvolená metoda musí být nesprávná, neboť by to znamenalo, že by Komise ohledně prvku podpory stavěla zvolenou záruku na pokrytí rizik na stejnou úroveň s rekapitalizací, přestože obě opatření mají odlišnou povahu. Zatímco rekapitalizace představuje trvalou kapitálovou injekci, v případě záruky se jedná o stabilizační opatření pouze s regulační působností, které je omezené na dobu platnosti zajištěných aktiv.
(114)
Německo poukázalo na to, že odvození prvku podpory na základě tržní hodnoty ukazuje, že Komise neuznává povahu záruky na pokrytí rizik, neboť tato se nevztahuje na výkyvy na trhu. Komise by měla prvek podpory v případě záruky druhé ztráty určovat spíše podle všeobecných pravidel státní podpory a zejména podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (32) (dále jen „sdělení o zárukách“). Podle Německa by použití sdělení o zárukách v případě, že bylo protiplnění záruky na pokrytí rizik uznáno za odměnu běžnou na trhu, vedlo k nižšímu prvku podpory.
(115)
I kdyby bylo možné použít sdělení o znehodnocených aktivech na záruku druhé ztráty, Komise se podle názoru Německa při jeho použití dopustila chyb při určování prvku podpory a při výpočtu výše protiplnění, jakož i ve vztahu k rozdělení zátěže a správě aktiv v restrukturalizační jednotce. Prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je nesprávný, jelikož jsou nesprávné předpoklady ohledně převodní a tržní hodnoty portfolia. Pokud jde o protiplnění za kapitálovou úlevu Německo zdůraznilo, že se posouzení dopadu kapitálové úlevy obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení opírá o staré údaje. Podle novějších údajů je dopad kapitálové úlevy mnohem nižší. Předběžné posouzení rozdělení zátěže je rovněž nesprávné a příliš omezené, neboť Komise je vztahuje pouze na první ztrátovou tranši záruky, která je mnohem nižší než první ztrátová tranše ve výši 10 % zajištěného portfolia požadovaná podle sdělení o znehodnocených aktivech. Mezi rozdělením zátěže a první ztrátovou tranší uvedenou v absolutních hodnotách neexistuje žádná souvislost. Navíc HSH nese veškeré ztráty, které přesahují záruku druhé ztráty. Ohledně správy aktiv Německo prohlásilo, že zásady sdělení o znehodnocených aktivech nelze použít na záruku na pokrytí rizik pro HSH a že by nemělo smysl spravovat všechny hodnoty, na které se vztahují záruky na pokrytí rizik, odděleně. HSH pravděpodobně zřídí restrukturalizační jednotku a zajistí jasné funkční a organizační oddělení hlavní banky a restrukturalizační jednotky, které bude dodrženo až do úrovně správní rady.
(116)
Německo nesouhlasí s oceněním portfolia, které je uvedeno v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení. U zajištěného portfolia se z velké části jedná o klasické úvěrové operace, které nejsou snadno dostupné pro hodnocení založené na peněžním toku. Také pravidlo oceňování „komplexních“ aktiv, které má prostřednictvím paušálního snížení hodnoty simulovat nejistotu na trhu, není pro oceňování zajištěného portfolia v daném případě přiměřené. Zatímco bylo portfolio CIP banky HSH oceněno externími odborníky na základě peněžních toků, byla aktiva v podstatně větším úvěrovém portfoliu oceněna na základě běžné, pro banky obvyklé úvěrové analýzy v souladu s příslušnými regulačními předpisy. Při této úvěrové analýze má klíčový význam bonita dlužníka.
(117)
Německo tvrdilo (jak bylo popsáno v rozhodnutí o zahájení řízení), že použití metod výpočtu, které byly stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech, na záruku druhé ztráty je nepřiměřené a že by pro určení výše protiplnění mělo být použito sdělení o zárukách. Během výměny informací, která zahrnovala také několik schůzek a telekonferencí, předložilo Německo v období od ledna do srpna 2010 informace dokazující, že zpětné získání částky […] v plné výši by ztížilo obnovení životaschopnosti HSH.
6.2. STANOVISKO K REKAPITALIZACI
(118)
Německo zastávalo názor, že se Komise také při posouzení rekapitalizace dopustila chyb, které se týkají ocenění společnosti HSH a právního posouzení případných výhod pro menšinové akcionáře, jež se na rekapitalizaci nepodílejí.
(119)
Pochybnosti Komise ohledně ocenění společnosti vyplývají podle názoru Německa z chybného posouzení skutkového stavu. Proto není důležité, že původní ocenění společnosti ze strany PwC nezahrnuje snížení ratingu provedené agenturou S&P, a existují dobré důvody předpokládat, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A.
(120)
Pokud jde o emisní cenu nových akcií, jsou pro banky kotované na burze běžné srážky ve výši 30 až 60 %. Ocenění HSH je přiměřeným základem pro stanovení ceny nových akcií a původní akcionáři HSH by z opatření podpory neměli užitek, pokud by si ponechali příliš vysoký podíl na bance HSH.
6.3. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK A K REKAPITALIZACI VZHLEDEM K NEOMEZENÉ STÁTNÍ ZÁRUCE
(121)
Německo prohlásilo, že bez podpory na záchranu by došlo k likvidaci HSH a následně by veřejní vlastníci museli v rámci neomezené státní záruky nést mnohem vyšší ztráty. Případné pohledávky v rámci neomezené státní záruky se odhadují na 30 mld. EUR a více. Německo poukázalo na to, že soukromý investor v situaci veřejných vlastníků by přijal stejná záchranná opatření, aby zabránil vyšším ztrátám.
(122)
Německo se domnívá, že záchranná opatření splňují kritéria „testu soukromého investora“ (tj. použití zásady investora v podmínkách tržního hospodářství), a tudíž nepředstavují státní podpory. Kritéria tohoto testu jsou splněna, pokud lze rozumně předpokládat, že podnik opět obnoví svou životaschopnost, a pokud náklady na likvidaci převýší náklady na kapitálová opatření (33). Podle Německa je původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 dostatečným dokladem toho, že HSH je schopna obnovit svou životaschopnost. V souvislosti s odhadem nákladů na likvidaci Německo prohlásilo, že je třeba rozlišovat mezi závazky, které mají převzít spolkové země jako vlastníci HSH, a závazky, které mají jako orgány veřejné moci. Závazky spolkových zemí jako orgánů veřejné moci (např. podpora v nezaměstnanosti a příspěvky na sociální zabezpečení) se při odhadu nákladů na likvidaci nesmí brát v úvahu. V nákladech na likvidaci by měly být zohledněny pouze závazky spolkových zemí jako vlastníků HSH. S odvoláním na rozsudek ve věci Linde (34) Německo zastávalo názor, že při provádění testu soukromého investora je třeba zohlednit závazky vyplývající z dříve poskytnutých slučitelných podpor. Neomezené státní záruky byly Komisí povoleny, a tudíž představují podporu, která je slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho závazky vyplývající z neomezené státní záruky patří mezi závazky spolkových zemí coby vlastníků HSH a nikoli coby orgánů veřejné moci. Neomezená státní záruka je ve své povaze srovnatelná s prohlášením o převzetí ručení. Proto by při odhadu nákladů na likvidaci měly být zohledněny závazky veřejných vlastníků v rámci neomezené státní záruky ve výši nejméně 30 mld. EUR. Německo zastávalo názor, že by náklady na likvidaci výrazně překročily náklady na kapitálová opatření veřejných vlastníků ve prospěch HSH. Německo se proto domnívá, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že se v případě záchranných opatření nejedná o státní podpory.
6.4. STANOVISKO K UDRŽITELNOSTI OBCHODNÍHO MODELU HSH
(123)
Přestože Německo nejprve považovalo předběžné posouzení obchodního modelu HSH v bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení za příliš negativní, aktualizovalo svůj původní plán restrukturalizace, aby rozptýlilo obavy Komise ohledně hospodářské soutěže.
6.5. STANOVISKO K VLASTNÍMU PŘÍSPĚVKU A K VYROVNÁVACÍM OPATŘENÍM
(124)
Německo prohlásilo, že opatřeními ke splnění přiměřeného vlastního příspěvku plánovanými v původním plánu restrukturalizace, které spočívají v kompenzaci opatření, uvolnění kapitálových rezerv, prodeji významných podílů a snížení nákladů, se ve výsledku dosáhne vlastního příspěvku ve výši 5,9 mld. EUR, a tudíž by tato opatření měla být dostatečná.
(125)
Navrhovaná vyrovnávací opatření - snížení bilanční sumy, ukončení ziskových obchodních portfolií, uzavření 12 (35) z dosavadních 21 mezinárodních poboček a prodej významných podílů (REAG a DAL (36)) - Německo zpočátku považovalo za dostatečná, avšak v pozměněném plánu restrukturalizace byla ještě jednou změněna.
7. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(126)
Komise obdržela také připomínky od třetích stran. Své připomínky sdělila sdružení spořitelen dne 30. listopadu a 11. prosince 2009 a Flowers dne 17. prosince 2009.
7.1. PŘIPOMÍNKY SGVSH A SVB
(127)
Sdružení spořitelen nesouhlasila s předběžným názorem Komise, že nepřiměřeně profitovala z rekapitalizace poskytnuté bance HSH veřejnými akcionáři, neboť emisní cena nových akcií byla podle názoru sdružení spíše nízká.
(128)
Rozdělení řízení ve věci HSH, kdy by byla opatření podpory schvalována jedním řízením a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným řízením, by bylo porušením článku 7 nařízení (ES) č. 659/1999 (37) (dále jen „procesní nařízení“). Opatření podpory nemůže být zároveň (ve prospěch HSH) slučitelné s vnitřním trhem a neslučitelné ohledně vlastníků podílů HSH. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci vzhledem ke sdružením spořitelen a Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle sdružení spořitelen by se Komise měla otázkou rozdělení zátěže také na menšinové akcionáře zabývat při obecném posouzení rozdělení zátěže v rámci rekapitalizace.
(129)
Podle názoru Komise nedostatečné rozmělnění podílů menšinových akcionářů nemůže podle sdružení spořitelen představovat státní podporu. Považují rozmělnění za druhotný efekt rekapitalizace. Kromě toho nejsou splněna kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU v tom smyslu, že sdružení spořitelen nepředstavují podle pravidel pro státní podporu podniky. SGVSH a SVB nepůsobí samy na žádném trhu, pouze drží podíly pro své členy (veřejné spořitelny v Hamburku a Šlesvicku-Holštýnsku). Výhoda pro sdružení spořitelen by mohla spočívat nanejvýš ve zvýšení hodnoty podílů HSH, které je spjato se všemi kapitálovými injekcemi. Kromě toho nebyla údajná výhoda poskytnuta ze státních prostředků. Stupeň rozmělnění závisí na počtu a ceně akcií. O ceně však nerozhoduje stát, nýbrž valná hromada vlastníků podílů. Toto rozhodnutí není přičitatelné státu a nelze je podle rozsudku ve věci Stardust Marine (38) považovat za státní podporu. Údajná výhoda však v žádném případě neměla vliv na konkurenceschopnost spořitelen na trzích, na nichž působí. Proto tato údajná výhoda nenarušuje hospodářskou soutěž a neovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(130)
Sdružení spořitelen dále poukazují na to, že Komise dosud nezkoumala druhotné efekty u jiných opatření rekapitalizace. Ani soudy Unie v rozsudku WestLB (39) nepotvrdily tento přístup. Sdružení spořitelen dále zjistila, že Komise neprozkoumala druhotné efekty ani v jiných případech, v nichž se emisní cena nových akcií zdála být mimořádně vysoká (40). Pokud by se tento aspekt zkoumal pouze v případech, jako je HSH nebo BayernLB, došlo by k porušení zásady rovnosti.
(131)
Sdružení spořitelen dále objasnila, že akcionáři podílející se na akciové společnosti mají přednostní právo na koupi nových akcií. Jedná se však o opci a nikoli o povinnost nákupu. Sdružení spořitelen považovala cenu nových akcií za přiměřenou, nemohla se však z finančních důvodů na rekapitalizaci podílet.
(132)
Sdružení spořitelen dále tvrdila, že v roce 2008 výrazně přispěla ke kapitálovým opatřením ve prospěch HSH. V červenci 2008 tak proměnila tichou spoluúčast ve výši 685 mil. EUR v kmenový kapitál HSH ve výši 125 mil. EUR a kapitálové rezervy ve výši 560 mil. EUR. Kromě toho sdružení spořitelen spolu s Flowers upsala tichou spoluúčast ve formě směnitelné obligace (hybridní nástroj) ve výši 962 mil. EUR, přičemž sdružení spořitelen převzala podíl ve výši 660,5 mil. EUR. Koncem roku 2008 HSH rozpustila kapitálové rezervy ve výši 3,1 mld. EUR, aby vyrovnala ztráty a zabránila absorpci ztrát hybridních nástrojů. V této souvislosti by sdružení spořitelen ztratila svůj podíl 560 mil. EUR na kapitálových rezervách. Povinně převoditelné cenné papíry se podílí na ztrátě HSH; rovněž nebyl vyplacen žádný kupón. Sdružení spořitelen již od roku 2008 neobdržela žádné dividendy.
(133)
V květnu 2009 chtěla sdružení spořitelen prodat své akcie. Prodej však nebyl možný v důsledku dohody o vlastnictví akcií uzavřené s veřejnými vlastníky dne 25. března 2003. Smluvní strany dohody o vlastnictví akcií se zavázaly vykonávat své hlasovací právo tak, aby veřejným vlastníkům podílů a sdružení spořitelen zůstala zachována většina hlasů a jejich podíly se až do určitého procenta neprodávaly. Dohodu o vlastnictví nelze vypovědět před 31. prosincem 2013.
(134)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že jejich podíly byly během rekapitalizace značně rozmělněny a poklesly z 13,2 % na 4,7 %, resp. z 1,62 % na 0,6 %. Veřejní vlastníci s 85,5 % přímých a nepřímých podílů společně kontrolovali všechna strategická rozhodnutí HSH. Tato společná kontrola znamená z pohledu soukromého investora dodatečné snížení hodnoty podílů držených menšinovými akcionáři.
(135)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že ocenění HSH společností PwC bylo zadáno bankou HSH a nikoli menšinovými akcionáři. PwC provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Sdružení spořitelen se domnívají, že PwC měla zohlednit zvláštní hodnoty a upravenou rizikovou prémii, z čehož by vyplynula hodnota 30 EUR za akcii. Sdružení spořitelen tudíž zastávala stanovisko, že jejich podíly byly nadměrně rozmělněny, a odhadovala škodu na přibližně 200 mil. EUR.
7.2. PŘIPOMÍNKY FLOWERS
(136)
Flowers předložila obdobné argumenty jako sdružení spořitelen a navíc prohlásila, že již poskytla značný vlastní příspěvek k restrukturalizaci HSH. Kapitálová opatření provedená v červenci 2008 ve prospěch HSH jsou podle ní úzce spjata s navýšením kapitálu v květnu 2009. V červenci 2008 Flowers vložila 300 mil. EUR v hotovosti. Dále tvrdí, že ohledně tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR provedla Flowers platby v hotovosti v celkové výši 301,5 mil. EUR. Tichá spoluúčast ve formě směnitelné obligace se podílela na ztrátě, neboť nebyl vyplacen žádný kupon. Podíl investorů na těchto kapitálových opatřeních činil 48 %, a je tak podstatně vyšší než jejich tehdejší podíl na HSH v celkové výši 25,67 %.
(137)
Investoři konzultující společnost Flowers nesouhlasili s předběžným hodnocením Komise v bodech 65 a 73 rozhodnutí o zahájení řízení, že byl jejich vlastní příspěvek a jejich podíl na rozdělení zátěže nedostatečný. Poukázali na to, že v roce 2009 při uvolnění kapitálových rezerv ve výši 3,1 mld. EUR přispěli částkou 794 mil. EUR. Investoři odkazovali na rozhodnutí Komise ve věci Commerzbank (41) a tvrdili, že Komise v této věci považovala prodej podílů a jiných aktiv za dostatečný vlastní příspěvek a zákaz vyplácení kupónů a dividend za rozdělení zátěže. Investoři se domnívali, že kapitálová opatření z roku 2008 by měla být zohledněna.
(138)
Investoři požadovali, že ztrátu své blokační menšiny způsobenou rozmělněním jejich podílů je třeba rovněž považovat za vlastní příspěvek. Navzdory rozmělnění jejich podílů na 9,19 % by se od nich na základě jejich podílu vlastnictví před rakapitalizací i mohlo v rámci neomezené státní záruky požadovat 26,58 %. Dále nepovažovali pochybnosti Komise ohledně ocenění HSH a ani názor Komise, že je cena akcií přemrštěná, za oprávněné. Podle jejich názoru nebyla zohledněna řada faktorů zvyšujících hodnotu akcií.
(139)
Investoři tvrdí, že jelikož německé právo nepočítá s možností přenosu akcií, nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře. Rozdělení probíhajícího řízení není možné, neboť ve prospěch HSH bylo provedeno pouze jedno opatření podpory.
8. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(140)
Německo předložilo své stanovisko k připomínkám sdružení spořitelen a investorů konzultujících společnost Flowers. Zastává i nadále názor, že ocenění HSH je přiměřené a menšinoví akcionáři neměli prospěch z nepřímých státních podpor. Kromě toho Německo souhlasí s rozdělením řízení, pokud by se tím umožnilo rychlejší ukončení řízení očekávané bankou HSH a trhy. Německo pochybovalo o tom, že rekapitalizace představuje jednotný právní postup a že proto může být posuzována z hlediska podpor jen jednotně. Německo s odkazem na judikaturu soudů Unie prohlásilo, že rozdělení řízení je z právního hlediska možné. Pokud by právní posouzení podpory ve vztahu k různým příjemcům (v tomto případě HSH a menšinoví akcionáři) bylo odlišné, neohrožuje to slučitelnost podpory poskytnuté ve prospěch HSH s vnitřním trhem. Přiměřenost podpory na úrovni banky, která je příjemcem podpory, lze zajistit odpovídajícím zpracováním plánu restrukturalizace, zatímco případné výhody poskytnuté menšinovým akcionářům v důsledku příliš vysoké emisní ceny akcií by musely být posuzovány a opravovány odděleně. Německo nesouhlasilo s názorem Flowers, že nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře, neboť německé právo nepočítá s možností přenosu podílových listů. Takový přenos je podle německého práva možný, avšak i kdyby možný nebyl, nemůže se Německo odvolávat na neexistenci exekučního titulu, aby odůvodnilo, proč neprovedlo rozhodnutí Komise o navrácení.
9. POSOUZENÍ
9.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(141)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(142)
Opatření se považuje za státní podporu, pokud jsou splněny tyto předpoklady: a) opatření musí být poskytnuto členským státem nebo ze státních prostředků; b) musí poskytovat výhodu, která by mohla určitým podnikům nebo odvětvím výroby přinášet prospěch; c) tato výhoda musí být selektivní a d) opatření narušuje nebo může narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Aby opatření představovalo státní podporu, musí být splněny všechny tyto předpoklady. Komise se i nadále domnívá, že jsou tyto předpoklady splněny.
(143)
Za prvé byla opatření poskytnuta společností HSH Finanzfonds AöR, která je veřejnoprávní institucí zřízenou veřejnými vlastníky a kterou stejným dílem vlastní a kontrolují veřejní vlastníci. Tato instituce byla založena na základě státní smlouvy mezi spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko podepsané dne 3. dubna 2009 v Kielu a dne 5. dubna 2009 v Hamburku (42). Úkolem společnosti HSH Finanzfonds AöR je poskytovat za veřejné vlastníky podporu bance HSH. Ke splnění tohoto úkolu přebírá společnost HSH Finanzfonds AöR záruky až do výše 10 mld. EUR, nabývá akcie HSH a přijímá úvěry na nákup těchto akcií. Podle § 3 státní smlouvy ručí veřejní vlastníci za závazky HSH Finanzfonds AöR. Opatření jsou tak jednoznačně financována státem.
(144)
Za druhé byla poskytnuta záruka na pokrytí rizik a provedena rekapitalizace, aby se zabránilo úpadku banky HSH (43), které následně přispěly k jejímu přežití. Jedná se proto o hospodářské výhody ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(145)
Za třetí jsou opatření zaměřená konkrétně na HSH, a tudíž jsou selektivní.
(146)
Daná opatření musí dále narušovat nebo hrozit narušením hospodářské soutěže a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Tyto účinky lze posoudit na základě výše podpory, znaků opatření podpory a příjemce podpory (44). Opatření podpory umožnila bance HSH zabránit úpadku a pokračovat v obchodní činnosti na celé řadě trhů. HSH je mezinárodně působící banka, která konkuruje dalším bankám v Německu a v jiných zemích. Navíc má HSH v německém bankovním odvětví systémový význam a je důležitým konkurentem na trhu financování lodí a letadel (HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví). Kromě toho HSH obdržela poměrně vysokou podporu (viz bod 159) a záruka na pokrytí rizik kryje cca 75 % její bilanční sumy. S ohledem na účinky opatření, postavení HSH v bankovním sektoru (zejména na trhu financování lodí) a výše podpory hrozilo, že výhoda poskytnutá této bance ovlivní obchod mezi členskými státy.
(147)
Toto hodnocení se nezměnilo ani po zohlednění připomínek Německa a třetích stran. Připomínky Německa k tomu, zda mají opatření ve prospěch HSH charakter podpory, si protiřečí. Německo na jedné straně požaduje, aby Komise posoudila záruku na pokrytí rizik na základě sdělení o zárukách a nikoli na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a zřejmě tedy předpokládá, že se u záruky na pokrytí rizik jedná o státní podporu. Na druhé straně Německo tvrdí (jak je shrnuto v oddíle 6.3 tohoto rozhodnutí), že soukromý investor, který by byl v situaci veřejného vlastníka, by vzhledem k neomezené státní záruce na pohledávky ve výši nejméně 30 mld. EUR rovněž provedl záchranná opatření ve prospěch HSH, aby zabránil větším ztrátám. Německo z toho vyvozuje závěr, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že tedy daná záchranná opatření nepředstavují státní podpory.
(148)
Německo si špatně vyložilo judikaturu, na kterou se odvolává. V tomto případě Německo argumentuje, že by státní podpora (neomezená státní záruka) měla být považována za součást likvidačních nákladů, aby se mohly další státní podpory (rekapitalizace a záruka na pokrytí rizik) prohlásit za slučitelné se zásadou investora v tržním hospodářství. Ve věci Linde uzavřely strany obchod za tržních podmínek, který obsahoval dotaci, aby bylo možné zrušit smlouvu o dodávkách uzavřenou dříve rovněž za tržních podmínek, jejíž provádění vedlo k vysokým ročním ztrátám. Soud prvního stupně v této souvislosti zjistil: „… výše popsanou rozsáhlou dohodu je třeba považovat za obvyklou obchodní transakci, v jejímž rámci se … [Úřad pro správu státního majetku (Treuhandanstalt)] a LWG chovaly jako tržně orientované hospodářské subjekty. Je evidentní, že tyto subjekty byly motivovány především obchodními úvahami bez ohledu na cíle hospodářské a sociální politiky (45).“ Tato skutečnost není s předmětným případem srovnatelná, neboť ve věci Linde byly obě transakce uzavřeny za tržních podmínek, zatímco v případě HSH nebyla ani jedna z obou transakcí uzavřena za tržních podmínek.
(149)
Neomezená státní záruka je definována jako přímá, ze zákona nebo vyhlášky vyplývající povinnost územní jednotky nebo jiného veřejnoprávního subjektu vůči věřitelům veřejnoprávní úvěrové instituce na všechny závazky této instituce. Z neomezené státní záruky tak vyplývá povinnost ručitele v případě platební neschopnosti nebo likvidace úvěrové instituce zasáhnout. Vyplývá z ní bezprostřední nárok věřitelů úvěrové instituce vůči ručiteli, který však lze uplatnit pouze v případě, že majetek úvěrové instituce nestačí na uspokojení věřitelů. Neomezená státní záruka není limitována ani časově, ani z hlediska částky. Úvěrová instituce navíc za toto ručení neplatí žádnou odměnu (46). Neomezená státní záruka je neplacené, neomezené podpůrné ručení veřejného subjektu (obce, spolkové země) za pohledávky vůči veřejnoprávní instituci (v tomto případě veřejnoprávní úvěrové instituci) v případě, že je tato instituce v platební neschopnosti. Investor v podmínkách tržního hospodářství by v situaci veřejného vlastníka za banku nepřevzal - jako to učinili veřejní vlastníci s neomezenou státní zárukou - neplacenou neomezenou záruku, která by kryla celou bilanční sumu.
(150)
Komise skutečně považovala neomezenou státní záruku za státní podporu. Komise požadovala, aby Německo neomezenou stání záruku zrušilo.
(151)
Neomezená státní záruka je zakotvena ve veřejném právu. Veřejní vlastníci ručí v rámci neomezené státní záruky coby orgány veřejné moci a nikoli coby soukromí vlastníci. V souladu s rozhodovací praxí Komise (47) a judikaturou (48) se za součást likvidačních nákladů považují pouze závazky, které by mohl zaplatit investor v podmínkách tržního hospodářství. Jak je vysvětleno v bodě 149, investor v podmínkách tržního hospodářství by bance neposkytl neplacenou, neomezenou záruku, která kryje celou bilanční sumu. Proto rozsudek ve věci Linde není pro posouzení daného případu relevantní, neboť závazky vyplývající z neomezené státní záruky nemohou být klasifikovány jako likvidační náklady.
(152)
Jako prvek podpory v rekapitalizaci je třeba vzít v úvahu nominální hodnotu rekapitalizace, neboť investor v podmínkách tržního hospodářství by podniku v obtížích tyto prostředky nikdy neposkytl. Jak je uvedeno v bodech 27 a 28 rozhodnutí o záchraně, neúčast menšinových akcionářů na rekapitalizaci a nerovnoměrné rozdělení zátěže, která vyplývá ze záchranných opatření, mezi veřejné vlastníky poukazuje na to, že veřejní vlastníci sledovali rekapitalizací cíle veřejného zájmu a nejednali jako soukromý investor. Komise v souladu s rozhodovací praxí (49) potvrzuje svůj názor, že prvek podpory v rakapitalizaci představuje 3 mld. EUR.
(153)
Komise dále potvrzuje, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik činí 10 mld. EUR. Nehledě na tvrzení Německa je Komise i nadále přesvědčena o tom, že opatření je třeba posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech. V uvedeném sdělení se objasňuje, jak se mají z hlediska podpory posuzovat opatření členských států týkající se znehodnocených aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Znehodnocená aktiva jsou aktiva, v jejichž případě bankám hrozí ztráty. Podle názoru Komise se musí sdělení o znehodnocených aktivech použít na všechna podpůrná opatření, která se zaměřují na znehodnocená aktiva a skutečně pomáhají finanční instituci, jež je příjemcem podpory, neboť se podle uvedeného sdělení v případě opatření na záchranu aktiv jedná o opatření, jimiž mohou banky zabránit výraznému snížení hodnoty určitých kategorií aktiv (50). Totéž platí pro záruku na pokrytí rizik v daném případě.
(154)
Komise nesdílí názor Německa, že se nemá použít sdělení o znehodnocených aktivech a že prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je třeba určit podle obecných předpisů o státních podporách a zejména podle sdělení o zárukách. Sdělení o zárukách se vztahuje na opatření podpory, kterými se bankám má zajistit likvidita (51). Záruka na pokrytí rizik slouží jinému účelu. Zaměřuje se na aktiva banky a má uvolnit co nejvíce kapitálu, aby banka mohla zlepšit svou kvótu vlastního kapitálu.
(155)
Ohledně námitky ratione temporis, kterou předložilo Nemecko, Komise připomíná, že bez ohledu na čas vypracování nebo oznámení opatření musí použít právní předpisy a sdělení platné v okamžiku přijetí rozhodnutí (52). Jedná se o obecné pravidlo a každá výjimka z tohoto pravidla musí být jasně uvedena v právním předpise, který by se jinak mohl uplatnit. Jak potvrdily soudy Unie (53), mělo by se oznámené opatření posuzovat podle pravidel použitelných v okamžiku přijímání rozhodnutí. Komise proto v souvislosti se současnou finanční krizí použila sdělení o znehodnocených aktivech již na opatření, která byla oznámena před zveřejněním tohoto sdělení (54).
(156)
Podle sdělení o znehodnocených aktivech odpovídá výše podpory rozdílu mezi převodní hodnotou aktiv a tržní cenou. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR, což odpovídá jeho nominální hodnotě ve výši [cca 172] mld. EUR po odečtení první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR (tranše první ztráty).
(157)
Vzhledem ke značnému objemu a složení zajištěného portfolia ([60-80] % portfolia tvoří úvěry) je stanovení jeho tržní hodnoty složité. Pokud neexistuje trh, může být tržní hodnota některých aktiv prakticky nulová (55). Tržní hodnota zajištěného portfolia je v každém případě mnohem nižší než jeho reálná ekonomická hodnota (56), která odráží příslušnou dlouhodobou ekonomickou hodnotu aktiv. Jelikož výše podpory obsažená v záruce nemůže překračovat její nominální hodnotu (10 mld. EUR), není nutné určit přesnou hodnotu. Komise se proto domnívá, že prvek podpory v záruce na pokrytí rizik představuje 10 mld. EUR.
(158)
Komise poukazuje na to, že záruky likvidity ve výši 17 mld. EUR poskytnuté fondem SoFFin představují podporu poskytnutou v rámci německého režimu.
(159)
Komise dospěla k závěru, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik a rekapitalizaci činí 13 mld. EUR. Komise se dále domnívá, že prvek podpory v zárukách likvidity představuje částku až 17 mld. EUR.
9.2. SLUČITELNOST OPATŘENÍ PODPORY
9.2.1. POUŽITÍ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. B) SFEU
(160)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze považovat za slučitelnou s jednotným trhem podporu, „která má napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise během schvalování německého balíčku na záchranu bank (57) potvrdila, že hrozí vážné porucha v hospodářství Německa a že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. I když se hospodářství od počátku roku 2010 pomalu zotavuje, Komise se i nadále domnívá, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou splněny, neboť finanční trhy se opět ocitly pod tlakem. Komise potvrdila tento názor tím, že v prosinci 2010 přijala sdělení, kterým se prodloužilo použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí (58) do 31. prosince 2011.
(161)
Úpadek banky, jako je HSH, by mohl přímo ovlivnit finanční trhy, a tím také celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné křehkosti finančních trhů vychází Komise při přezkumu opatření podpory v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9.2.2. SLUČITELNOST ZÁRUKY NA POKRYTÍ RIZIK SE SDĚLENÍM O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH
(162)
Komise by měla posoudit slučitelnost opatření na záchranu aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a na základě sdělení o znehodnocených aktivech. Sdělení o znehodnocených aktivech neslouží, jak uvedlo Německo, pouze k zajištění jednotných správních postupů (59), ale objasňuje také uplatňování pravidel pro poskytování státní podpory na opatření na záchranu znehodnocených aktiv. Zohledňuje zvláštnosti opatření na záchranu aktiv a z pravidel pro státní podpory odvozuje kriteria slučitelnosti těchto opatření. Používání sdělení o znehodnocených aktivech má zajistit soulad opatření na záchranu aktiv, která přijímají členské státy, a dodržování předpisů v oblasti kontroly státních podpor. Podle bodu 18 sdělení o znehodnocených aktivech je cílem tohoto sdělení stanovit koordinované zásady a kritéria, aby se v co největší míře zaručila účinnost opatření na záchranu aktiv na vnitřním trhu, a přitom se zároveň sledoval dlouhodobý cíl, kterým je obnovení obvyklých tržních podmínek. Cíle tohoto sdělení jsou tudíž mnohem širší, než Německo předpokládá, a nejsou omezeny na jednotné správní postupy. Vzhledem k těmto cílům musí Komise použít sdělení o znehodnocených aktivech na všechna opatření na záchranu aktiv.
(163)
Komise tudíž nevidí žádný důvod, aby se opatření přezkoumalo přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak požadovalo Německo.
(164)
Ve sdělení o znehodnocených aktivech je stanoveno, za jakých podmínek jsou opatření na záchranu aktiv slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Ověření slučitelnosti je tedy třeba provést na základě řady kritérií. Mezi tato kritéria patří zejména způsobilost aktiv k záchraně, správa aktiv, ocenění zajištěného portfolia, jasné vymezení problému, naprostá transparentnost a úplné poskytnutí informací o znehodnocení aktiv ex ante, zaměření opatření na veřejný zájem, přiměřenost protiplnění a rozdělení zátěže, jakož i povinné posouzení plánu restrukturalizace ze strany Komise.
9.2.2.1. Způsobilost aktiv k záchraně
(165)
Podle bodu 33 a následujících bodů sdělení o znehodnocených aktivech se musí způsobilá aktiva vymezit a zařadit do kategorií (košů). Podrobné vysvětlivky k vymezení těchto kategorií jsou uvedeny v příloze III uvedeného sdělení. Avšak z důvodu různorodosti aktiv, na něž se vztahuje záruka na pokrytí rizik, je systém košů uvedený ve sdělení o znehodnocených aktivech nedostatečný. Bod 35 sdělení však poskytuje pro vymezení způsobilých aktiv další prostor. Tak mohou banky, na které se nevztahuje bod 33 sdělení, zachránit znehodnocená aktiva, aniž by bylo nutné zvláštní odůvodnění, pokud tato aktiva nepředstavují více než 10-20 % celkových aktiv, na něž se vztahuje záchranný mechanismus. Jelikož je v daném případě [cca 75] % bilanční sumy HSH zajištěno předmětnou zárukou na pokrytí rizik, neposkytuje bod 35 sdělení o znehodnocených aktivech uspokojivé řešení.
(166)
Podle bodu 32 sdělení o znehodnocených aktivech, v němž jsou obsaženy základní vysvětlivky ke způsobilosti aktiv, by se však při posuzování druhu aktiv spadajících pod určité opatření na záchranu mělo postupovat pragmaticky. Komise zjistila, že spektrum kategorií aktiv dotčených finanční krizí se v průběhu času v důsledku vedlejších účinků rozšířilo. Zejména cenné papíry z oblastí lodní dopravy, letecké dopravy a nemovitostí jsou v současnosti nelikvidní nebo se jejich hodnota výrazně snížila. Opatření na záchranu těchto druhů aktiv mohou přispět ke splnění cílů sdělení o znehodnocených aktivech, tzn. že se zvýší transparentnost a přispěje k finanční stabilitě, dokonce i v případě, že tato aktiva nespadají do kategorií aktiv, jež finanční krizi vyvolaly. Z tohoto důvodu Komise v dřívějších případech akceptovala opatření na záchranu těchto aktiv (60) a považuje to rovněž v daném případě za přiměřené.
(167)
Podle bodu 36 sdělení o znehodnocených aktivech je možné kritéria způsobilosti chápat šířeji, pokud je to kompenzováno rozsáhlejší restrukturalizací. Čím větší je podíl zajištěných aktiv v portfoliu banky, tím důkladnější musí být restrukturalizace. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti ohledně způsobilosti aktiv, neboť měla dojem, že původní plán restrukturalizace, jenž jí byl tehdy předložen, nenabízí přiměřené vyrovnání za pružné uplatňování kritérií způsobilosti. Dne 11. července 2011 HSH předložila pozměněný plán restrukturalizace. Pozměněná restrukturalizační opatření zahrnují snížení bilanční sumy ve výši 61 %, prodej […] podílů a uzavření 15 z 21 mezinárodních poboček HSH. Komise se domnívá, že rozsah restrukturalizace nabízí vyrovnání za pružné uplatňování sdělení o znehodnocených aktivech, pokud jde o způsobilost aktiv. Pochybnosti Komise ohledně způsobilosti aktiv tak byly vyvráceny.
9.2.2.2. Správa aktiv
(168)
Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila vzhledem ke správě aktiv pochybnosti o slučitelnosti záruky s vnitřním trhem. Jelikož se všechna aktiva měla i nadále objevovat v bilanci HSH, neexistoval žádný důkaz o jasném funkčním a organizačním oddělení HSH a zajištěných aktiv (zejména vzhledem ke správě, personálu a zákazníkům).
(169)
Německo poskytlo dodatečné informace a uvedlo, že HSH zřídila restrukturalizační jednotku. Jedná se o interní banku za účelem likvidace s oddělenou správou. Aby nemohlo dojít ke střetu zájmů mezi hlavní bankou a restrukturalizační jednotkou, zavedla HSH podávání zpráv o jednotlivých oblastech činnosti a oddělenou správu restrukturalizační jednotky. Komise souhlasí s připomínkami Německa o správě aktiv, která jsou shrnuta v bodě 113, a akceptuje změny, které HSH v této oblasti provedla. Záruka na pokrytí rizik tak splňuje požadavky sdělení o znehodnocených aktivech ohledně správy aktiv.
9.2.2.3. Ocenění zajištěného portfolia
(170)
Komise v bodě 47 rozhodnutí a zahájení řízení vyjádřila také pochybnosti ohledně ocenění zajištěného portfolia, neboť nezávislí odborníci ocenili jen malou část portfolia a HSH nepředložila dostatek informací pro posouzení skutečné ekonomické hodnoty celého portfolia. Před provedením opatření HSH objednala dva nezávislé znalce: Blackrock a Cambridge Place. Tyto společnosti ocenily pouze malou část zajištěného portfolia, a to cenné papíry zajištěné aktivy a část portfolia CIP.
(171)
Komise nesdílí názor Německa uvedený v bodě 115, že úvěrové operace jsou pro ocenění obtížně přístupné, neboť prognózy peněžních toků se opírají o celou řadu předpokladů, např. ohledně budoucích opožděných plateb, pravděpodobnosti a data selhání, navracení a úrokových sazeb (bezrizikové úrokové sazby, jakož i rizikové prémie). I když je oceňování v případě úvěrů s možností prodloužení, které jsou běžné u financování lodí a nemovitostí, tj. u velké části zajištěného portfolia, čím dál složitější, rozhodovací praxe Komise ukazuje, že portfolia včetně podobných aktiv byla již oceněna na základě peněžních toků (61). Německo kromě toho nebylo schopné dokázat, že by ocenění založené na prognózách peněžních toků vedlo ke zcela jinému výsledku.
(172)
Ocenění by mělo probíhat na základě jednotné metody stanovené na úrovni Evropské unie. HSH a její externí znalec společnosti Morgan Stanley provedli na žádost Komise v úzké spolupráci s odborníky Komise úplné ocenění portfolia. Předpoklady, za jakých HSH provedla ocenění, byly v souladu s přísnými stresovými scénáři, které Komise použila v jiných případech. Použité metody byly koherentní.
(173)
Z ocenění vyplynulo, že očekávané ztráty dalece převyšují tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR a že by pohltily tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR […]. Kromě toho se ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota […] činí cca [155-170] mld. EUR ([cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR mínus [2,5-10] mld. EUR).
(174)
Jelikož bylo ocenění provedeno v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech, Komise se domnívá, že její pochybnosti vyjádřené v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení byly vyvráceny.
9.2.2.4. Naprostá transparentnost a poskytnutí úplných informací ex ante
(175)
V bodě 42 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti ohledně transparentnosti a poskytnutí úplných informací, neboť Německo nepředložilo úplné ocenění zajištěného portfolia provedené uznaným nezávislým odborníkem.
(176)
Podle bodu 20 sdělení o znehodnocených aktivech by podmínkou žádostí o podporu měly být úplná transparentnost ex-ante a banky způsobilé k poskytnutí podpory musí poskytnout úplné informace o znehodnocení aktiv, a to pro každé aktivum, které má být předmětem opatření na záchranu. To by mělo být založeno na přiměřeném ocenění, potvrzeno nezávislými odborníky a schváleno příslušným orgánem dohledu. Předkládané informace o znehodnocených aktivech by měly tak podrobné, jak je uvedeno v příloze III oddílu II a tabulce 2 sdělení o znehodnocených aktivech.
(177)
Od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení byly Komisi předloženy podrobné informace o zajištěném portfoliu a aktivech. Ocenění ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota portfolia dosahuje [155-170] mld. EUR. Dopad kapitálové úlevy záruky na pokrytí rizik byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. Společnost Morgan Stanley toto ocenění včetně výchozích předpokladů a použitých metod oficiálně podepsala a validovala. Dopad kapitálové úlevy daného opatření potvrdil úřad BaFin v únoru 2010. Dopad kapitálové úlevy vypočítaný na základě ocenění aktiv se liší od předběžného posouzení Komise uvedeného v bodě 21 a následujících bodech rozhodnutí o zahájení řízení. Komise souhlasí s výsledkem ocenění a s výpočtem dopadu kapitálové úlevy, které Německo poskytlo. Vzhledem k výsledku šetření proto už není nutné zabývat se připomínkami Německa k dopadu kapitálové úlevy.
(178)
Pochybnosti Komise ohledně transparentnosti a poskytování informací ex ante jsou vyvráceny.
9.2.2.5. Zajištění souladu s cíli veřejné politiky
(179)
Podle oddílu 5.3 sdělení o znehodnocených aktivech by měly být pobídky určené k motivaci bank k účasti na záchraně aktiv sladěny s cíli veřejné politiky tímto způsobem: a) omezením lhůty k předložení žádosti o účast na programu na šest měsíců, b) vytvořením mechanismů, kterými se zajistí, že se banky, které nejvíce potřebují záchranu aktiv, účastní opatření na záchranu aktiv a c) vhodným omezením týkajícím se chování bank, aby se mj. omezily účinky na hospodářskou soutěž.
(180)
Vzhledem k systémovému významu HSH pro ekonomiku veřejných vlastníků byla záruka koncipována výhradně pro HSH a přizpůsobena její specifické situaci. V souvislosti s pozměněným plánem restrukturalizace bude HSH uložena celá řada omezení týkajících se chování bank, která se vztahují zejména na tyto body: vyplácení dividend a kupónů, řízení společnosti, protiplnění a přítomnost na trhu v určitých odvětvích, jako je například financování lodí.
(181)
Záruka na pokrytí rizik ve prospěch HSH je proto slučitelná s požadavky sdělení o znehodnocených aktivech, které se týkají zajištění souladu s cíli veřejné politiky.
9.2.2.6. Protiplnění a rozdělení zátěže
(182)
V bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se přiměřenosti rozdělení zátěže. Podle bodu 24 sdělení o znehodnocených aktivech se mělo od HSH vyžadovat, aby na základě ustanovení o první ztrátě přispěla k úhradě části ztrát nebo na pokrytí rizika (běžně nejméně 10 %). Přiměřené rozdělení zátěže lze zajistit i za pomoci vyššího protiplnění či dodatečného vyrovnání. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vznesla pochybnosti o tom, zda prémie ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(183)
U všech opatření na záchranu aktiv musí být podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zajištěno přiměřené protiplnění pro stát. Protiplnění za opatření na záchranu aktiv je přiměřené, pokud uhradí dopady opatření u vlastního regulačního kapitálu. To znamená, že musí být zajištěno přiměřené protiplnění za účinek záchrany kapitálu.
(184)
Pokud jde o účinek záchrany kapitálu, Komise ve svém rozhodnutí o státní podpoře, kterou poskytlo Německo na restrukturalizaci společnosti Landesbank Baden-Württemberg (62), konstatovala, že snížení kapitálu o 6,25 % je možné považovat za přiměřené protiplnění účinku záchrany kapitálu (63). Účinek záchrany kapitálu za záruku na pokrytí rizik byl vyčíslen na [zhruba 3,5] mld. EUR, z čehož vyplývá roční protiplnění ve výši přibližně 220 milionů EUR (což odpovídá nominální hodnotě záruky ve výši ([přibližně 220] bazických bodů) v případě, že HSH využije plnou částku záruky. Při (částečném) vypovězení záruky by minimální výše protiplnění za snížení kapitálu měla být úměrně snížena na [přibližně 220] bazických bodů zbývající nominální hodnoty záruky.
(185)
Jak je uvedeno v bodu 46, za záruku na pokrytí rizik navrhla HSH zaplatit záruku ve výši 400 bazických bodů. To znamená, že v závislosti na scénáři zaplatí HSH [ 1,5] mld.y EUR (žádné čerpání záruky), [ 2,5] mld.y EUR (čerpání ve výši 5 mld. EUR) nebo [ 4] mld. EUR (čerpání ve výši 10 mld. EUR).
(186)
Pokud jde o přiměřenost minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [přibližně 220] bazických bodů ročně na 10 mld. EUR nebo (v případě částečných vypovězení) na zbývající nominální hodnotu záruky (64), pak v případě částečného vypovězení záruky dojde ke snížení absolutní částky protiplnění za záchranu kapitálu. Ačkoliv účinek záchrany kapitálu pravděpodobně neklesne v přímém úměru k výši záruky na pokrytí rizik, je Komise přesvědčena, že se během trvání záruky na pokrytí rizik jedná o přiměřené přiblížení pro účely vypočítání minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu. Komise by proto u zbývající nominální hodnoty záruky považovala protiplnění ve výši [zhruba 220] bazických bodů ročně za přiměřené.
(187)
Jelikož [zhruba 220] bazických bodů u zbývající částky záruky představuje přijatelné přiblížení k sazbě 6,25 % u částky snížení kapitálu, je podle Komise dostačující, aby se HSH Finanzfonds AöR každý rok platilo 6,25 % na účinek záchrany kapitálu. Protiplnění za záchranu kapitálu je možné považovat za slučitelné se sdělením o znehodnocených aktivech.
(188)
Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech musí nadto převodní hodnota pro opatření spočívající v nákupu aktiv nebo jejich pojištění vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty.
(189)
Z posouzení záruky na pokrytí rizik provedeného Komisí vyplynulo, že garantovaná hodnota ve výši [zhruba 168] mld. EUR byla stanovena příliš vysoko (nad reálnou ekonomickou hodnotou), zatímco tranše z první ztráty byla nastavena příliš nízko. Rozdíl mezi garantovanou a skutečnou ekonomickou hodnotou činí [2,5-10] mld. EUR. V důsledku toho mělo dojít k „opravě“ garantované hodnoty a navýšení tranše z první ztráty. Německo předložilo důkazy o tom, že HSH není schopna splatit [2,5-10] mld. EUR a nadto takovou splátku odmítá. Ačkoliv HSH nemůže za účelem pokrytí očekávaných ztrát navýšit tranši z první ztráty o [2,5-10] mld. EUR, přesto by se dal podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech tento rozdíl získat zpět v pozdější fázi, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. claw-back mechanism) a rozsáhlých restrukturalizačních opatření.
(190)
Takto lze u základní prémie ve výši 400 bazických bodů, která se odvádí státu, zřídit mechanismus zpětného získání, který by se týkal části splátky přesahující protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [zhruba 220] bazických bodů. Tato částka by nadto závisela na případném čerpání záruky, neboť (jak vyplývá z následující tabulky) se základní prémie může měnit.
Tabulka 12
Zpětná platba v podobě základní prémie a dalších splátek
(v milionech EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za záchranu kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(191)
Protiplnění by tudíž nezaručilo žádné dostačující splátky v podobě základní prémie. V zájmu úplného splacení musí HSH státu zaplatit i rozdíl mezi skutečnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který není uhrazen formou základní prémie ve výši 400 bazických bodů. V závislosti na daném scénáři leží tento rozdíl mezi […] EUR a […] EUR.
(192)
Německo i HSH odmítají zvýšit příslušnou splátku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999.
(193)
Komise trvá na tom, že ze pozměněný plán restrukturalizace vyplývá, že dodatečná zpětná platba mezi […] EUR a […] EUR není možná, neboť by se tím jinak ohrozila životaschopnost HSH. Plná splátka by podle prognóz bodu (91) odčerpala veškeré zisky, které se HSH v průběhu celého období restrukturalizace i po něm podařilo vytvořit.
(194)
Komise se přesto domnívá, že slučitelnost podpory s vnitřním trhem by mohla být zajištěna za pomoci systémů protiplnění umožňujících opravu, jež by byla v souladu jak se sdělením o znehodnocených aktivech, tak i s rozhodovací praxí Komise, pokud jde o splátky a protiplnění. Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech se za přijatelný považuje postup, při němž převodní hodnota (garantovaná hodnota) aktiv překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdější fázi. Bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech ponechává tedy určitý prostor pro částečné splátky, pokud se tyto splátky vyváží úměrnou restrukturalizací.
(195)
V předmětné věci podpory je podle Komise možné dosáhnout částečných dodatečných splátek za pomoci několika opatření.
(196)
Podle Komise by tak (nakolik je to možné a aniž by se tím ohrozila dlouhodobá životaschopnost HSH) mělo dojít nejprve k okamžité úhradě případných dodatečných splátek, jež by se neměla odkládat déle, než je nezbytně nutné. Z tohoto důvodu Komise prověřovala, jestli je možné provést jednorázovou platbu, a v souladu s bodem (90) od HSH žádala, aby ve svých finančních prognózách na rok 2011 počítala s jednorázovou platbou ve výši 500 milionů EUR. Podle finančních prognóz uvedených v bodě (91) je HSH schopna vyplatit státu jednorázovou platbu ve výši 500 milionů EUR. Zaplacení takové částky by sice odčerpalo veškeré očekávané zisky HSH a v roce 2011 by mohlo vést k čisté ztrátě ve výši [150-200] milionů EUR. Tuto ztrátu však lze v následujících letech vyrovnat a HSH to nebude bránit v tom, aby ve zbývajících letech restrukturalizace docílila prokazatelné a trvalé zisky (které by odrážely životaschopnost její činnosti). Taková „úspěšné bilance“ je nutná k tomu, aby bylo možné prokázat obnovení životaschopnosti HSH a koneckonců i její schopnosti nalézt nové investory. Na základě toho se Komise domnívá, že 500 milionů EUR je nejvyšší možná částka určená na částečnou splátku, kterou si HSH může zatím dovolit.
(197)
Komise si ovšem nemyslí, že částka, kterou je třeba nejprve splatit, by měla být státu vyplacena v hotovosti. Vzhledem ke kapitálu, který má HSH nyní k dispozici a který doposud nestačil ani na pokrytí ztrát pocházejících z její investiční činnosti, ani na posílení kapitálového stropu, se Komise domnívá, že by se jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR dala namísto v hotovosti provést formou podílů. Těžiště činnosti HSH bude i nadále spočívat v obchodních oblastech s výrazně procyklickou a volatilní povahou, jako je financování lodí (viz body (223) až (226)), a proto je posílení její kapitálové struktury nezbytně nutné.
(198)
Podle Komise je mimo to v silách HSH, aby vedle výše uvedené jednorázové platby prováděla další průběžné splátky. Další opravu převodní ceny lze dosáhnout pomocí dodatečné prémie, která by byla spolu se základní prémií odváděna během celého období restrukturalizace. Na základě finančních prognóz uvedených v bodě (91) se Komise domnívá, že by taková dodatečná prémie mohla činit 385 bazických bodů, aniž by se tím ohrozilo obnovení životaschopnosti HSH. Dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů by nepřekročila výši plateb základní prémie čítající 400 bazických bodů uvedených v tabulce 4, s nimiž se počítá po celé období restrukturalizace (65). Platby dodatečné prémie by tudíž překročily čistý zisk HSH, který se očekává v letech 2012 až 2014, pouze ve scénáři 3, v němž se čerpání odhaduje na 10 mld. EUR (viz bod (90)). Komise dále konstatuje, že HSH již 3 mld. EUR záruky vypověděla, a tak lze vyloučit, že by došlo ke scénáři 3 v tabulce 4 (čerpání celých 10 mld. EUR záruky).
(199)
Pokud by došlo k vyplacení vyšší částky, než je tato dodatečná prémie, hrozilo by nebezpečí, že HSH nedosáhne kvóty svého kmenového kapitálu ve výši 10 %. Jak se uvádí v bodech (223) až (226) a jak je podrobně rozvedeno v bodech (229) až (232), považuje Komise za nezbytné, aby si HSH vytvořila kapitál, který by jí umožnil absorbovat konjunkturální výkyvy jejích finančních výsledků, tak aby v žádném okamžiku nebylo ohroženo obnovení životaschopnosti HSH. Kvóta kmenového kapitálu ve výši 10 % se v tomto smyslu považuje za dostatečnou. Pokud by dodatečná prémie tuto kvótu zmírnila, mělo by se po dobu ohrožení životaschopnosti HSH od placení této prémie upustit.
(200)
Na tomto základě je podle Komise rozhodně v silách HSH provést v následujících letech další platby, aniž by se tím bránilo obnovení její životaschopnosti.
(201)
Z uvedených důvodů a k zajištění slučitelnosti záruky na pokrytí rizik se sdělením o znehodnocených aktivech požaduje Komise jiný mechanismus protiplnění, kterým se následujícím způsobem mění ustanovení o poskytnutí rámce záruk obsažená ve smlouvě uzavřené dne 2. června 2009 (dále jen „smlouva o poskytnutí záruk“). Mechanismus protiplnění se opírá o stávající základní prémii, jak ji ukládá smlouva o poskytnutí záruk, ve výši 400 bazických bodů ročně u nominální hodnoty zbývající záruky. Tato základní prémie zůstane nezměněna s tou výjimkou, že čerpání záruky nepovede ke snížení nominální hodnoty coby základu pro výpočet výše základní prémie. Tímto způsobem se Komise vyhýbá jakýmkoli pobídkám k využití záruky. Vedle základní prémie se ukládá jednak dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů, a poté jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR v kmenových akciích („jednorázová platba“ nebo „jednorázová platba ve formě akcií“). V zájmu realizace těchto požadavků se v souladu s body (201) až (208) musí změnit původní smlouva o poskytnutí záruk.
(202)
Do smlouvy je nejprve třeba zapracovat dodatečnou prémii. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se měl podobat základu pro výpočet základní prémie a měl by se skládat z nominální hodnoty záruky bez případných částečných vypovězení, ne však bez případného čerpání záruky. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se však měl odvíjet v závislosti na rozsahu, v němž HSH nakonec záruku vypoví, přičemž nezáleží na době vypovězení. Životaschopnost HSH je tudíž dotčena jen v tom rozsahu, v jakém bude HSH záruku čerpat. V případě částečného vypovězení záruky bude HSH splacena část všech vyplacených dodatečných prémií, která odpovídá výši částečně vypovězené záruky. Za tímto účelem by se měla u zbývající částky záruky každý rok zaplatit základní prémie; dodatečná prémie by se však měla převést na konto, a to i přesto, že obě prémie je třeba vypočítat na základě smluvně dohodnuté částky záruky snížené o vypovězení, ne však o čerpání. Dodatečná prémie se společnosti HSH Finanzfonds AöR zaplatí, pouze pokud dojde k čerpání záruky. V souladu s tím by v případě částečného vypovězení záruky měla být HSH vrácena dodatečná prémie, která byla převedena na konto a která odpovídá výši částečně vypovězené záruky.
(203)
Aby se výpovědi neděly na úkor životaschopnosti, mělo by k částečným vypovězením záruky docházet pouze tehdy, pokud tím kvóta kmenového kapitálu HSH k 31. prosinci 2011 neklesne pod [8,5-9,5] %, k 31. prosinci 2012 pod [9-10] %, k 31. prosinci 2013 pod [9,5-10,5] %, příp. k 31. prosinci 2014 pod [10-11] %. K částečnému vypovězení se dále nesmí přistoupit v případě, že by se v okamžiku částečného vypovězení sice dosáhlo uvedených kvót, ale v následujících letech by to již při opatrnějším plánování neplatilo.
(204)
Dodatečná prémie by se měla vybírat se zpětnou platností od 31. března 2009 a u částí obchodních roků by se měla vypočítávat pro rata temporis. Dodatečná prémie by se měla vyplácet společně se základní prémií za předpokladu, že kvóta kmenového kapitálu HSH činí alespoň 10 % („kvóta minimálního kmenového kapitálu“).
(205)
Mechanismu zpětného získání by měl obsahovat konsolidační příslib, aby v důsledku odvodu dodatečné prémie nedošlo k ohrožení životaschopnosti HSH. Konsolidační příslib by měl platit až do 31. prosince [2030-2040]. Dostane-li se kvóta kmenového kapitálu HSH kvůli nutnosti vyplatit dodatečnou prémii pod kvótu minimálního kmenového kapitálu, odloží se po předložení konsolidačního příslibu tato platba na pozdější dobu. Překročí-li kvóta kmenového kapitálu kvótu minimálního kmenového kapitálu, splatí se konsolidační příslib opět až do výše kvóty minimálního kmenového kapitálu. Tento mechanismus poskytuje HSH nutný manévrovací prostor, současně však zaručuje, že k splátce dojde, jakmile toho HSH bude opět schopná.
(206)
Během platnosti konsolidačního příslibu by měl být odložený nárok na vyplacení dodatečné prémie opět zcela obnoven. Dodatečná prémie je splatná nejpozději k 31. prosinci [2015-2025]. Nehledě na to by k splátce základní i dodatečné prémie mělo dojít nejpozději v době, kdy se součet částečných vypovězení a využití záruky rovná 10 mld. EUR.
(207)
Za druhé by společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH mělo být uloženo, aby smlouvu o poskytnutí záruky uzavřenou dne 2. června 2009 změnily v tom smyslu, že se nárok společnosti HSH Finanzfonds AöR vůči HSH bude zakládat na jednorázové platbě ve výši 500 milionů EUR. Aby se předešlo snížení kvóty vlastního kapitálu HSH, měla by HSH tento nárok splatit emisí kmenových akcií za pomoci navýšení kapitálu. Emisní cena se vypočítá na základě hodnoty HSH ke dni rozhodnutí valné hromady o takovém navýšení kapitálu a čisté hodnoty nároku na jednorázovou platbu. HSH by měla vydat akcie ve výši čisté hodnoty nároku přímo společnosti HSH Finanzfonds AöR (a nepřímo tak i veřejným vlastníkům).
(208)
Navýšení kapitálu lze provést buď řádným navýšením fyzického kapitálu za vyloučení předkupního práva menšinových akcionářů, nebo kombinovaným navýšením fyzického kapitálu a kapitálu v hotovosti při uplatnění předkupního práva všech akcionářů kromě společnosti HSH Finanzfonds AöR, pokud jde o podíl v hotovosti. Společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH zůstává vyhrazeno, aby zvolily způsob navýšení kapitálu, čímž by se zajistila rychlejší realizace a zapsání do obchodního rejstříku.
(209)
Pokud dojde ke změně smlouvy o poskytnutí záruky, kolísá absolutní částka dodatečné prémie úměrně k výši ztrát skutečně krytých společností HSH Finanzfonds AöR (tj. čím vyšší ztráty pokryté společností HSH Finanzfonds AöR, tím vyšší splátky). Splátky, které z obou výše popsaných podmínek Komise stanovených pro tři scénáře popsané v bodu (46) vyplývají, jsou shrnuty v následující tabulce.
Tabulka 13
Zpětná platba prostřednictvím základní prémie, jednorázové platby a dodatečné prémie
(V mil. EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky: ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky: ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za snížení kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Dodatečná prémie (385 bazických bodů z naposledy čerpané částky záruky)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Jednorázová platba ve formě akcií
500
500
500
Zpětné platby celkem
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(210)
Komise uznává, že i přes dodatečné požadavky dojde u mechanismu protiplnění v případě všech tří scénářů uvedených v tabulce 13 pouze k částečnému splacení celkového rozdílu ve výši [2,5-10] mld. EUR mezi reálnou ekonomickou hodnotou a garantovanou hodnotou ([…] mld. EUR u prvního scénáře, […] mld. EUR u druhého scénáře a […] mld. EUR u třetího scénáře).
(211)
Komise však předmětnou záruku na pokrytí rizik (včetně dalších požadavků spojených s protiplněním) srovnala se schválenými opatřeními na záchranu aktiv u jiných bank. Komise kromě toho poukazuje na to, že u ocenění opatření na záchranu aktiv, u nichž nelze zaplatit žádné přiměřené protiplnění, ponechává bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech určitý prostor pro případ, že příslušné opatření bude založeno na rozsáhlé restrukturalizaci a/nebo mechanismu zpětného získání. Komise poukazuje dále na to, že v rámci své rozhodovací praxe schválila jak opatření s plnou splátkou (např. u ING (66) nebo LBBW (67)), tak opatření, u nichž sice nedošlo k žádné splátce, ale u nichž byla provedena rozsáhlá restrukturalizace (např. u Parex Banka (68)).
(212)
Záruka na pokrytí rizik počítá s částečnou splátkou spojenou s rozsáhlou restrukturalizací. Splňuje tím předpoklady uvedené v bodě 41 sdělení o znehodnocených aktivech a spadá tak mezi opatření, která Komise doposud ve své rozhodovací praxi schválila. Mechanismus HSH záruka/protiplnění nadto umožňuje částečnou splátku u všech možných scénářů. Pokud by se jako například u scénáře 3 vyčerpala celá záruka, činila by odpovídající částečná splátka […] % zpětné pohledávky. V důsledku restrukturalizace HSH dojde současně ke snížení bilanční sumy o 61 %, jak je uvedeno níže v bodech (266) až (270). Vzhledem k probíhající rozsáhlé restrukturalizaci je tato částečná splátka v souladu s rozhodovací praxí Komise. Komise proto zastává názor, že pokud budou splněny výše uvedené požadavky, jež jsou dále upřesněny v příloze II, lze opatření na záchranu aktiv považovat za slučitelná se sdělením o znehodnocených aktivech.
9.2.2.7. Závěr
(213)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise k závěru, že připomínky Německa a dalších zúčastněných stran nerozptýlily její obavy týkající se hospodářské soutěže, pokud jde o záruku na pokrytí rizik. Komise má zato, že záruka na pokrytí rizik, pokud jde o aspekty zkoumané v oddíle 9.2.2 tohoto rozhodnutí, není v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech. Pokud však budou splněny požadavky uvedené v příloze II, mohlo by být dosaženo slučitelnosti s vnitřním trhem.
9.2.3. SLUČITELNOST POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE S VNITŘNÍM TRHEM
9.2.3.1. Stupeň potřebné restrukturalizace
(214)
Ve sdělení o restrukturalizaci byla stanovena pravidla státní podpory, jež platí pro restrukturalizaci finančních institucí vzhledem k opatřením, která byla Komisi oznámena do 31. prosince 2010 včetně. Změna plánu na restrukturalizaci HSH bude proto posuzována na tomto základě. V zájmu slučitelnosti s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU musí restrukturalizace finančních institucí v souvislosti s dnešní finanční krizí podle sdělení o restrukturalizaci zaručit, aby
a)
byla obnovena dlouhodobá životaschopnost HSH;
b)
příjemce nesl dostatečný vlastní podíl (rozdělení zátěže) a
c)
byla přijata dostatečná opatření zabraňující narušení hospodářské soutěže.
(215)
V souladu se svou rozhodovací praxí Komise při posuzování požadavků na restrukturalizaci nepřipojí částku záruky likvidity k částce podpory.
9.2.3.2. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(216)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly vyjádřeny pochyby, zda je v silách HSH, aby obnovila svou dlouhodobou životaschopnost. Důkladné prověření životaschopnosti, k němuž došlo po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení, tyto pochybnosti ještě posílilo.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení byla identifikována tři podstatná slabá místa, která pravděpodobně ohrožují dlouhodobou životaschopnost HSH a k nimž se v původním plánu restrukturalizace dostatečně nepřihlédlo: a) závislost HSH na peněžním a kapitálovém trhu, b) její závislost na volatilních a cyklických činnostech a c) rozsáhlost jejích činností na kapitálovém trhu v poměru k jejím bankovním činnostem. Pochybnosti byly dále vzneseny u spolehlivosti míry růstu a dalších prognóz, o něž se opírá původní plán restrukturalizace.
(218)
Pokud jde o schopnost financování, přezkum u HSH odhalil: a) slabou strukturu financování s omezenými zdroji dlouhodobého stabilního financování, neboť bude nutné postupně splácet a refinancovat především státem garantované dluhopisy, které byly emitovány podle „ustanovení o zachování právních účinků“, b) velkou závislost na spořitelnách coby přednostním zdroji financování a c) nedostatek financování vedeného v USD.
(219)
V rozhodnutí o zahájení řízení (69) se zdůrazňovalo, že v roce 2014 musí HSH na peněžním a kapitálovém trhu refinancovat [60-110] mld. EUR; současně byla zpochybněna schopnost HSH takové refinancování provést. Komise zjistila mezeru ve výši kolem [15-30] mld. EUR, na jejíž pokrytí HSH ve svém plánování nevyčlenila žádné zvláštní zdroje financování. Jak se uvádí v bodě (54), vykazoval finanční plán HSH mezeru ve výši 48 mld. EUR, kterou lze na základě prognóz vlastního kapitálu a derivátů v souladu s údaji z minulosti přizpůsobit a jejíž nekrytou potřebu financování je možné vyčíslit na [15-30] mld. EUR. Snížením bilanční sumy na úrovni koncernu o 34 mld. EUR na 120 mld. EUR do konce roku 2014 (ve srovnání se 150 mld. EUR uváděnými v původním plánu restrukturalizace) však dojde k poklesu potřeby financování na peněžním a kapitálovém trhu a tlaku na HSH a její schopnost financování. Tímto způsobem se uzavře mezera ve financování, na kterou si HSH nevyčlenila žádné zvláštní finanční zdroje. HSH dále doložila, že její prognózy k plánovaným usazeným depozitům jsou ve srovnání se současnou a dřívější úrovní financování z tohoto zdroje nastaveny opatrně. Komise se proto domnívá, že potřebu financování ve výši [15-25] mld. EUR, na jejíž pokrytí nebyly vyčleněny žádné finanční zdroje, lze bez negativního dopadu na náklady financování HSH pokrýt vlastním kapitálem, nadměrnými vklady a prostřednictvím krátkodobého financování (nezajištěné a zajištěné finanční prostředky). HSH tak nebude muset hledat nové zdroje financování a může se opírat o zjištěné a stávající zdroje, pokud jde o její celkovou potřebu financování do roku 2014.
(220)
Pokud jde o závislost na spořitelnách coby přednostnímu zdroji financování (viz bod (95)), Komise podotýká, že spolu se snížením rizikového profilu HSH klesne rovněž význam spořitelen oproti jiným zdrojům. Dodatečné snížení bilanční sumy (o 30 mld. EUR ve srovnání s původním plánem restrukturalizace, viz bod (51)), s nímž počítá pozměněný plán restrukturalizace, povede k výraznému snížení potřeby nového financování a k výrazně menší mezeře ve financování. V důsledku plánovaného kombinovaného financování se ke konci období restrukturalizace (viz tabulku 7 a bod (93)) sníží závislost HSH na krátkodobých nezajištěných způsobech financování, čímž se rovněž oslabí hrozba nedostatku likvidity. HSH bude kromě toho své financování více zakládat na krytých dluhopisech, které v Německu podléhají přísným emisním podmínkám a které lze považovat za stabilní a relativně laciné zdroje financování.
(221)
Nedostatek financování HSH vedeného v USD představuje další důležité slabé místo v obchodním profilu HSH. Koncem roku 2010 bylo v USD vedeno zhruba [20-30] % celkových aktiv HSH. To odpovídá [50-70] mld. USD, z čehož bylo pouze [15-20] mld. USD ([20-25] %) přímo financováno v USD. Tato mezera bude uzavřena pomocí obchodování s měnovými swapy, jež se bude pravidelně prodlužovat. Kvůli neustálému rozšiřování měnových swapů v EUR/USD od vypuknutí finanční krize se cena této strategie financování ve srovnání se strategií financování vedeného v USD rovná dalším zhruba [20-30] bazickým bodům. Tato strategie kromě toho v sobě skrývá řadu rizik. K nim patří a) další možné náklady plynoucí z pravděpodobných nesrovnalostí mezi reálnými a očekávanými hotovostními toky z aktiv vedených v USD, b) vyšší volatilita krátkodobého stavu likvidity kvůli závazku vyrovnání marží ve spojitosti se stavem swapů (70) a c) zvýšená expozice vzhledem k úvěrovému riziku protistrany způsobená tím, že obchodování se swapy probíhá mimo burzu a HSH u těchto transakcí nese plné úvěrové riziko protistrany. K snížení rizikového profilu HSH však dochází hlavně v segmentech, v nichž vznikají aktiva vedená v USD (např. financování letadel, lodí a zahraničních nemovitostí), a proto se tím rovněž významně přispěje ke snížení potřeby financování v USD. HSH se kromě toho zavázala, že do roku 2014 zvýší podíl obchodování hlavní banky v USD, který bude refinancován financováním v USD, minimálně na […] %.
(222)
Na závěr lze konstatovat, že navrhovaná opatření odstraní pochyby vznesené Komisí. Opatření by měla zaručit, že HSH je na správné cestě k vytvoření udržitelnějšího a stabilnějšího kombinovaného financování, pokud jde o objem, splatnost, prioritu, bezpečnost a měny. Závazek dosáhnout do konce roku 2012, tj. před uplynutím lhůty stanovené za tímto účelem Basilejským výborem pro bankovní dohled, koeficientu čistého stabilního financování (net stable funding ratio) a koeficientu krytí likvidity (liquidity coverage ratio) […] umožní kontrolu pokroku HSH v této oblasti a měl by přispět k dalšímu zlepšení kvality jejího financování a k vytvoření dostatečně nadbytečné likvidity pro krizové situace.
(223)
V rozhodnutí o zahájení řízení (71) bylo zpochybněno, zda je HSH schopná zajistit svou dlouhodobou životaschopnost tím, že se bude soustředit na expanzi svých cyklických a volatilních obchodních segmentů (72). Podrobné prověření životaschopnosti tyto pochybnosti ještě posílilo, neboť se ukázalo, že rostoucího podílu čistých výnosů HSH z úroků se dosahuje prostřednictvím volatilních a cyklických činností (73). Za zvlášť problematický byl označen relativně velký význam, který se přikládá financování lodí a letadel. V pozměněném plánu restrukturalizace je však aspekt cykličnosti aktiv přiměřeně zohledněn a zároveň je zachována franšíza HSH v obchodní divizi lodní dopravy.
(224)
Dodatečná likvidace aktiv v objemu [30-35] mld. EUR (na 82 mld. EUR v roce 2014) bude u hlavní banky a zejména u cyklických a volatilních činností provedena v plném rozsahu. HSH ukončí své aktivity v oblasti financování letadel. Stávající aktiva v oblasti financování letadel v objemu [3-8] mld. EUR se do konce roku [2011-2012] přenesou na restrukturalizační jednotku a zlikvidují. HSH se zaváže, že v této oblasti nebude vyvíjet žádnou další činnost. HSH se kromě toho zavázala, že do konce roku 2014 sníží svá celková aktiva v rámci hlavní banky v obchodní oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR, a to tak, že do konce roku [2011-2012] převede dalších [0,5-2] mld.y EUR na restrukturalizační jednotku a omezí objem nových obchodů. Celková hodnota aktiv v oblasti financování lodí a letadel činí 15 mld. EUR ve srovnání s hodnotou [25-30] mld. EUR v roce 2008.
(225)
Kromě toho se do roku 2014 sníží celková aktiva obchodní divize nemovitostí na 13 mld. EUR, neboť nový mezinárodní obchod s nemovitostmi pro německé firemní zákazníky skončí a další nové obchody se omezí. Nadto se v důsledku nižšího objemu nových obchodů do roku 2014 výrazně omezí divize firemních zákazníků.
(226)
Celkové snižování bude doprovázet zlepšování postupů HSH při řízení rizik. HSH pracuje zejména na tom, aby se především v obchodní oblasti lodní dopravy omezila velká jednotlivá rizika. Kromě toho se zavázala snížit stávající velká jednotlivá rizika na […] milionů EUR a nová jednotlivá rizika omezit na maximálně […] milionů EUR.
(227)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se objemu obchodování HSH na kapitálových trzích, který byl i přes novou orientaci na regionální činnosti nadále považován za neúměrně velký. K těžkostem HSH přispělo zejména obchodování na vlastní účet.
(228)
Snížení bilanční sumy povede k značnému snížení aktivit HSH na kapitálových trzích. Ty se do roku 2014 sníží na objem [25-35] mld. EUR v aktivech hlavní banky. Ve srovnání s tím činil objem aktiv v roce 2008 98,8 mld. EUR. Německo dále přislíbilo, že HSH nebude vykonávat žádný obchod na vlastní účet. HSH se bude obchodním činnostem věnovat pouze v tom rozsahu, který je nutný k realizaci zákaznických smluv, za účelem snížení rizika (hedging) v rámci obchodů se zákazníky, popř. pro řízení likvidity v oblasti treasury, jakož i ke správě bilanční sumy (v každém případě až do hodnoty měřené maximální hodnotou v riziku (value-at-risk, VaR)). Pomocí těchto opatření budou odstraněny pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení.
(229)
Další možnou překážku dlouhodobé životaschopnosti HSH představuje slabá struktura jejího kapitálu. Zejména vzhledem k dalším bodům uvedeným níže nebylo jasné, zda očekávaná slabá kapitalizace, s níž se ke konci období restrukturalizace v původním plánu restrukturalizace počítalo (kvóta Tier 1 ve výši [zhruba 9] %), je přiměřená: a) cykličnost a volatilní povaha obchodního profilu HSH, jež si vynucuje další kapitálový val, který by absorboval opakované, vyšší a propojené ztráty, b) dopady finanční krize na kapitál HSH (74) a c) zavedení nových pravidel Basel III, která povedou k výraznému navýšení minimální výše kapitálu (75) požadované z hlediska dozoru. Kromě toho lze předpokládat, že účastníci trhu a zejména instituce, jež na peněžním a kapitálovém trhu nabízejí pravděpodobně nezajištěné finanční prostředky, očekávají vyšší kvóty kapitálu.
(230)
Další snížení rizikového profilu HSH, ponechání si zisků a navýšení kapitálu o 500 milionů EUR v roce 2013 povedou k výraznému zlepšení kapitalizace HSH. Koncem roku 2014 by kvóta kmenového kapitálu mohla dosahovat výše nad 10 % a kvóta Tier 1 výše nad 12 %. Tato čísla se neshodují s kvótami ve výši [zhruba 7] %, resp. [zhruba 9] %, s nimiž počítal původní plán restrukturalizace. Odpovídají spíše novým kapitálovým normám pro banky. Část těchto zlepšení je sice nadále svázána s značným snížením aktiv zatížených rizikem, jež je podmíněno zárukou na pokrytí rizik, ale ke zlepšení struktury kapitálu by došlo v každém případě. Toto zlepšení je nutné vidět v souvislosti se snížením rizikového profilu bilance HSH a zejména se snížením podílu na cyklických aktivech.
(231)
Dalším požadavkem Komise týkajícím se slučitelnosti jak protiplnění za záruku na pokrytí rizik, tak splátky s vnitřním trhem je, že HSH nesmí vypovědět záruku na pokrytí rizik, pokud by kvóta kmenového kapitálu během období restrukturalizace v důsledku toho klesla pod stanovené hodnoty a především k 31. prosinci 2014 pod 10 % (viz bod (203)). To zaručí, že během období restrukturalizace bude HSH schopná si udržet přiměřenou úroveň kapitalizace, i kdyby došlo ke zhoršení hospodářské situace. Tento mechanismus by měl na trhu přispět k znovuzískání důvěry obchodních partnerů v HSH. Pozměněný plán restrukturalizace HSH předpokládá, že HSH do roku [2014-2016] záruku zcela opustí. Kvóta kmenového kapitálu by v té době měla být na [ 10] %.
(232)
Na závěr lze konstatovat, že díky navrhovaným opatřením dojde ke zlepšení struktury kapitálu HSH, takže bude v souladu s novými mezinárodními normami. Lepší kvóty kapitálu a vyšší odolnost vůči krizím budou mít v střednědobém horizontu u HSH pozitivní vliv na náklady financování.
(233)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 60 a 63) byly vyjádřeny pochyby o spolehlivosti určitých prognóz, jež byly použity při plánování HSH. Tyto pochybnosti se týkaly především prognóz a) růstu nejdůležitějších obchodních segmentů, b) růstu příjmů pocházejících z úrokových výnosů, c) marží v nejdůležitějších obchodních segmentech a d) vývoje rezervy pro případ rizika.
(234)
Zejména v segmentech lodní dopravy, dopravy a firemních zákazníků shledala Komise prognózy růstu příliš optimistické. Byla proto zpochybněna schopnost HSH dosáhnout celkových plánovaných výnosů. Pozměněný plán restrukturalizace se však opírá o přiměřené prognózy růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků (viz tabulka 5). Míra růstu v rámci financování letadel není důležitá, neboť HSH tento segment v současnosti opouští. Jak ukazují tabulky 5 a 6, jsou míry růstu stanovené pro plánování segmentů lodní dopravy a firemních zákazníků značně nižší než ty, které se používaly v původním plánu restrukturalizace ze dne 1. září 2009. Mimoto odpovídají absolutnímu objemu obchodu, který by HSH v těchto oblastech mohla dosáhnout, pokud zvážíme její podíl na trhu a celkový objem trhu.
(235)
HSH kromě toho přehodnotila své prognózy růstu u příjmů, které nepocházejí z úrokových výnosů. Předpokládá se, že příjmy, které nepocházejí z úrokových výnosů, budou v období 2010-2014 činit v průměru zhruba [7-12] % čistých úroků hlavní banky. Vzhledem k úmyslu HSH zlepšit vzájemný prodej produktů mezi jejími segmenty finančního trhu a jinými obchodními oblastmi se tento cíl zdá dosažitelný.
(236)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly zpochybněny prognózy marží stanovené v původním plánu restrukturalizace. Nové obchodní marže však byly koncem roku 2010 skutečně vyšší, než se původně předpokládalo, čemuž byly odpovídajícím způsobem přizpůsobeny prognózy plánování.
(237)
V rozhodnutí o zahájení řízení bylo zpochybněno, zda je HSH schopná přestát nejbližší recesi, aniž by musela opět žádat o státní podporu. Zpochybněna byla tudíž její dlouhodobá životaschopnost. Tyto pochybnosti se opíraly o tato slabá místa: a) křehkou strukturu financování, zejména nadcházející velké mezery ve financování a chronický nedostatek financování vedeného v USD, b) důraz na cyklické a volatilní činnosti, které pravděpodobně povedou k opětovným velkým a navzájem propojeným ztrátám a c) nízkou kapitalizaci k vyrovnání těchto ztrát. Návrhy dodatečných opatření obsažené v pozměněném plánu restrukturalizace však dokázaly pochybnosti Komise rozptýlit. Pozměněný plán restrukturalizace staví na reálnějších a srozumitelnějších prognózách, a proto nabízí spolehlivější obraz životaschopnosti HSH. Tento obraz představuje banku, která je na konci období restrukturalizace vybavena přiměřeným kapitálem, do silně cyklických segmentů směřuje menší část svých transakcí a vykazuje stabilizovanou, i když stále ještě problematickou strukturu financování. Kontrolní nástroje (koeficient čistého stabilního financování a podíl financování vedeného v USD) by přitom měly přispět k tomu, aby se HSH v střednědobém horizontu zaměřila na trvalé zlepšování v této oblasti. HSH by tak nyní měla disponovat kapitálovou základnou a nezbytnou strukturou financování, jež by jí umožnily přestát recesi bez potřeby nové státní podpory. Pokud jde o celkovou životaschopnost HSH, vyplývá z pozměněného plánu restrukturalizace, že výnosnost vlastního kapitálu HSH dosáhne během období restrukturalizace v roce 2014 [5-10] % (76). V absolutních číslech je toto procento nízké, ale v důsledku daleko menšího rizikového profilu HSH by mělo být stabilnější. Mělo by proto znamenat výrazné zlepšení ve srovnání s procenty v průběhu deseti let před krizí.
9.2.3.3. Vlastní příspěvek menšinových akcionářů a jejich zapojení do rozdělení zátěže
(238)
V zájmu omezení narušení hospodářské soutěže a zabránění morálním rizikům by se podle sdělení o restrukturalizaci měly omezit a) náklady na restrukturalizaci a současně b) výše státní podpory; mimoto je zapotřebí zvýšit vlastní příspěvek. Podle sdělení o restrukturalizaci by banky měly financovat restrukturalizaci nejprve z vlastních prostředků a tím snížit státní podporu na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do HSH vložili své investice. Mezi ně patří vlastníci akcií a držitelé druhotných dluhových obligací.
9.2.3.3.1. Vlastní příspěvek, rozdělení zátěže a omezení státní podpory na nezbytné minimum
(239)
V bodě 65 rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že objem vlastního přípěvku, který měl být proveden formou odprodejů, byl stanoven neurčitě. Německo přislíbilo, že HSH do konce období restrukturalizace odprodá [100-120] dceřiných společností. HSH již odprodala [30-40] z těchto [100-120] dceřiných společností a očekává, že veškeré odprodeje budou ukončeny nejpozději k […]. Příjmy a zisky z odprodeje budou použity k pokrytí nákladů na restrukturalizaci. Finanční podíly určené k odprodeji jsou uvedeny v příloze II a zahrnují HSH Real estate AG, […], DekaBank a […], tedy největší dceřiné společnosti HSH.
(240)
Dále Německo přislíbilo, že do 31. prosince 2014 HSH neuskuteční žádná převzetí.
(241)
Komise se domnívá, že opatření ohledně vlastního příspěvku uvedená v bodech (239) a (240) nezaručují, že HSH za současných finančních podmínek poskytne nejvyšší možný vlastní příspěvek na pokrytí nákladů na restrukturalizaci. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci se Komise zejména domnívá, že v kontextu restrukturalizace není vyrovnání ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), k němuž by došlo podle uvážení bank přijímajících státní podporu za účelem zajištění vyplácení dividend a kupónů za závazky, které jsou v oběhu, v zásadě slučitelné s cílem omezit státní podporu na nezbytné minimum. Na vzniklých ztrátách by se měly podílet především finanční nástroje vybavené vlastním kapitálem.
(242)
Německo odmítá navrhnout dodatečná opatření ohledně vlastního příspěvku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Je však možné taková opatření uložit.
(243)
Komise proto HSH ukládá, že během období restrukturalizace nesmí provádět platby týkající se nástrojů vlastního kapitálu závislých na zisku (např. hybridní finanční nástroje a podílové listy), pokud nejsou dlužné na základě smlouvy nebo ze zákona. Součástí takového zákazu rozdělování dividend podle názoru Komise je, že se tyto nástroje budou rovněž podílet na ztrátách, pokud by bilance HSH bez uvolnění úspor a rezerv vykazovala ztrátu. Tyto nástroje by se neměly spolupodílet na ztrátách z předchozích let.
(244)
S cílem zajistit, aby se vlastníci banky budou během období restrukturalizace v co možná největší míře spolupodíleli na znovuvytvoření přiměřené kapitálové základny (viz body (229) až (231)), by Komise považovala za porušení zásady omezení státní podpory na nezbytné minimum také veškeré vyplácení dividend během období restrukturalizace. Komise proto zastává stanovisko, že HSH by až do konce obchodního roku 2014 neměla vyplácet žádné dividendy.
9.2.3.3.2. Zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže
(245)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 66 až 72) zastávala Komise předběžné stanovisko, že podíly menšinových akcionářů, kteří se v květnu 2009 nepodíleli na rekapitalizaci HSH, nebyly dostatečně rozmělněny. Původní plán restrukturalizace tak nepočítal s žádným přiměřeným rozdělením zátěže, které by posouzení státní podpory pro HSH připustilo jakožto slučitelné s vnitřním trhem. Dále se Komise ptá, zda menšinoví akcionáři nebyli sami případně státní podporou zvýhodněni tím, že si podrželi nadměrně vysoké podíly v HSH. Komise dospěla k závěru, že opatření obsahuje možnou nepřímou státní podporu ve prospěch menšinových akcionářů, jež by nemusela být slučitelná s vnitřním trhem, pokud by nedošlo k zřízení mechanismů zaručujících přiměřené rozdělení zátěže (bod 73 rozhodnutí o zahájení řízení).
(246)
Komise nejprve rozporuje stanovisko sdružení spořitelen, že dosud v žádné jiné věci podpory týkající se rekapitalizací nezkoumala druhotné efekty nepřímých státních podpor (viz bod (130)). V rozporu s tímto tvrzením Komise již nepřímé státní podpory v souvislosti s velkým rozsahem státních podpor v řadě svých rozhodnutí zkoumala (77).
(247)
Komise připomíná, že čl. 107 odst. 1 SFEU podle ustálené judikatury nerozlišuje státní zásahy vzhledem k jejich důvodům či cílům, nýbrž k jejich účinkům (78). Výhoda nepřímo poskytnutá menšinovým akcionářům vznikla tak, že se veřejní vlastníci zřekli dodatečných podílů v HSH, které by obdrželi v případě, že by cena nových podílů byla stanovena správně. Mezi podporami poskytnutými HSH ze státních prostředků a výhodou, jež vznikla menšinovým akcionářům, existuje příčinná souvislost.
(248)
Komise dále nesdílí uplatňovaný názor, že výhodu pro menšinové akcionáře nelze přičítat státu, jelikož rozhodnutí o rekapitalizaci, jakož i o počtu podílů a jejich ceně bylo učiněno na valné hromadě vlastníků podílů (viz bod (129)). Na uvedené valné hromadě však byli veřejní vlastníci zastoupeni jakožto vlastníci podílů a jednali coby veřejná zařízení (79). Z toho plyne, že se v té době odehrávala politická diskuze o budoucnosti HSH.
(249)
Nejdůležitější připomínky Německa a menšinových akcionářů se týkají argumentu, že nižší rozmělnění státní podporu nepředstavuje a že zředění je v každém případě jednoduše výsledkem ukazatelů zvolených k navýšení kapitálu, tj. počtu a ceny podílů. Pokud jde o tyto ukazatele, Německo a menšinoví akcionáři poukázali na to, že PwC (což je renomovaná společnost) provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Ocenění se zakládalo na předpokladu, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A, pro což existovaly dobré důvody. Sdružení spořitelen a společnost Flowers v tomto bodě Německo podpořily. Podle jejich argumentace byla emisní cena nových podílů ve skutečnosti příliš nízká.
(250)
Komise nezpochybňuje dobré jméno společnosti PwC ani skutečnost, že ocenění HSH bylo provedeno v souladu s uznávanými zásadami oceňování. Trvá však na tom, že při ocenění HSH nebylo zohledněno více aspektů, které by jinak vedly k nižší ceně HSH.
(251)
Zpráva PwC o ocenění HSH (80) (dále jen „zpráva o ocenění“) byla zveřejněna dne 15. května 2009. Dne 30. dubna 2009 oznámilo Německo Komisi opatření na poskytnutí státní podpory HSH, neboť hrozilo, že by HSH nemohla splnit regulační kapitálové požadavky. V té době bylo zřejmé, že HSH bude muset podstoupit rozsáhlou restrukturalizaci a navrhnout opatření na vyrovnání narušení hospodářské soutěže, k němuž by opatření na poskytnutí státní podpory mohla vést. Ocenění PwC bylo provedeno na základě obchodního plánu, který nezohledňoval všechny tyto aspekty. PwC ve shrnutí (81) zprávy o ocenění jednoznačně uváděla, že se při svém ocenění opírala o plánování HSH, jež vycházelo z normalizace trhů v roce 2011. Tuto prognózu nelze považovat za opatrnou.
(252)
Ocenění se dále zakládalo na předpokladu, že v roce 2013 bude mít HSH opět rating A. PwC ve zprávě o ocenění výslovně uvedla (82), že S&P dne 6. května 2009 snížila rating HSH z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem a že se toto snížení ratingu neodrazilo v plánu financování, o nějž se ocenění opíralo, a tudíž se k němu při výpočtu indikativní hodnoty HSH nepřihlíželo. PwC dále tvrdí, že vzhledem k nadcházejícímu vyšetřování státní podpory lze očekávat požadavky, které mají umožnit zjištění slučitelnosti státní podpory s vnitřním trhem a které by mohly mít značný vliv na obchodní plán HSH. PwC kromě toho konstatuje, že jak obecné hospodářské rámcové podmínky, které panují v oblastech (lodní a letecká doprava), jež jsou pro HSH stěžejní, tak i omezení na kapitálovém trhu (financování) ztížily předpověď budoucího vývoje.
(253)
Na závěr se konstatuje, že ocenění bylo provedeno za předpokladu, že dojde k realizaci záruky na pokrytí rizik. Bez záruky na pokrytí rizik by nedošlo ke snížení rizikových aktiv, nebyl by navýšen rozsah nezbytné rekapitalizace a musely by být přezkoumány ratingové předpovědi. PwC (83) vypočítala hodnotu HSH i pro případ, že by nedošlo k realizaci záruky na pokrytí rizik, a dospěla k indikativní hodnotě HSH ve výši [0,8-1,2] až [1,5-2] mld. EUR, což odpovídá ceně za akcii v hodnotě mezi [ 9] a [ 22] EUR. Vzhledem k těmto skutečnostem považuje Komise cenu nově vydaných akcií stále ještě za značně vysokou.
(254)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že Komise ve svém rozhodnutí ve věci státní podpory Hypo Real Estate akceptovala cenu za nové akcie, která byla vyšší než cena na burze, aniž by zpochybnila přiměřenost ceny vzhledem k rozdělení zátěže. Podle názoru menšinových akcionářů by se proto neměla přezkoumávat ani cena akcie HSH. Podle názoru Komise však nejsou obě věci státní podpory srovnatelné. Ve věci státní podpory Hypo Real Estate byla přijata řada opatření, která vedla k plnému zestátnění banky. Hlavní rozdíl mezi oběma případy spočívá v tom, že Hypo Real Estate byla zestátněna a stát získal podíly za cenu, která se opírala o hodnotu koncernu bez státní podpory (84). To v případě HSH neplatí. K ocenění HSH za účelem stanovení ceny nově vydaných akcií došlo za předpokladu, že záruka na pokrytí rizik ve výši 10 mld. EUR bude realizována. Tento předpoklad se výrazně podepsal na výsledném ocenění.
(255)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že v roce 2008 poskytli HSH výraznou finanční podporu a že by se v dubnu 2009 rekapitalizace nebyli mohli zúčastnit. Nebyli k tomu ani povinni, jelikož se opce na nové akcie nerovná povinnosti jejich nákupu.
(256)
Podle Komise sice sdružení spořitelen právo na nákup nových akcií měla, ale nebyla vázána jeho uplatněním. Komise však nemůže brát finanční podporu menšinových akcionářů ve prospěch HSH v roce 2008 za příspěvek k rozdělení zátěže v souvislosti se státní podporou, která byla HSH poskytnuta v květnu a červnu 2009. Podpora poskytnutá bance v roce 2008 se udála v důsledku investičního rozhodnutí, které tehdy menšinoví akcionáři přijali. Komise nespatřuje žádnou spojitost mezi opatřením týkajícím se kapitálu z roku 2008 a opatřením státní podpory z roku 2009.
(257)
Komise nesouhlasí se stanoviskem sdružení spořitelen, že neprovozovaly žádnou hospodářskou činnost, a proto je nelze považovat za podniky způsobilé pro účely pravidel státní podpory (viz bod (129)). Spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku hospodářskou činnost provozují (85). Své hospodářské zájmy spojily v rámci sdružení spořitelen. Sdružení spořitelen poskytují služby spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku a spravují podíly/akcie spořitelen, jako se to děje i v případě podílů spořitelen v HSH. Zvýší-li se hodnota podílů spořitelen ve sdruženích, stoupne rovněž hodnota spořitelen. Sdružení spořitelen a spořitelny, které jsou jejich členy, tvoří dohromady hospodářskou jednotku. Co je výhodné pro sdružení, je současně výhodné pro spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku. Sdružení spořitelen, která lze hospodářsky plně přičíst spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku, je proto možné považovat za příjemce státních podpor podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
(258)
Stanoviska Německa a třetích stran nerozptýlily pochybnosti Komise ohledně nedostatečného zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže. Komise je i nadále toho názoru, že podíly menšinových akcionářů, kteří se nezúčastnili rekapitalizace HSH v roce 2009, nebyly dostatečně rozmělněny, jelikož počet podílů, které byly v rámci rekapitalizace veřejným vlastníkům přiděleny, se tehdy nezakládal na správném ocenění HSH. Komise však konstatuje, že pozměněný plán restrukturalizace obsahuje dodatečná opatření, která výrazným způsobem zvyšují zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(259)
Zejména díky dodatečným opatřením k protiplnění za záruku na pokrytí rizik, která Komise přijala (viz body (202) až (208)), se příspěvek k rozdělení zátěže zvýší. Dodatečné protiplnění za záruku na pokrytí rizik, které se skládá z dodatečné prémie a jednorázové platby ve výši 500 milionů EUR ve formě akcií, přinese dva hlavní účinky: na jedné straně se v důsledku zvýšení absolutního příspěvku protiplnění vypláceného veřejným vlastníkům sníží zisky HSH, které by mohla vyplatit ve formě dividend, a tím pro vlastníky akcií klesne hodnota HSH. Na druhé straně jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR zředí podíly menšinových akcionářů z dnešních 16,8 % na zhruba 14-15 % (v závislosti na ocenění ceny akcií).
(260)
Kromě účinku, který vyplývá z požadavku v souvislosti s protiplněním za záruku na pokrytí rizik, se omezením protiplnění za kapitálové nástroje dále zlepší zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže (viz body (241) až (244)). Hodnota HSH pro vlastníky akcií je závislá na budoucích hotovostních tocích, přičemž do roku 2014 nelze tyto hotovostní toky vyplácet ve formě dividend. Proto omezení, jež Komise uložila ohledně časového harmonogramu budoucích hotovostních toků, povedou k většímu zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(261)
Komise je toho názoru, že opatření na zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže obsažená v pozměněném plánu restrukturalizace se sice díky požadavkům uloženým Komisí výrazně zlepšila, ale přesto ještě nezaručují, že menšinoví akcionáři se na rozdělení zátěže podílejí nejvyšší možnou částkou. Jelikož Německo odmítá navrhnout další opatření na rozdělení zátěže, nelze opatření podpory prohlásit za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Pokud by nebylo možné přijmout další opatření zlepšující zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, bylo by na zmíněném základě nezbytné klasifikovat nepřímou podporu pro menšinové akcionáře jako neslučitelnou s vnitřním trhem.
(262)
Vzhledem k možné výhodě, kterou by menšinoví akcionáři mohli získat, a nutnosti přiměřeného rozdělení zátěže má Komise za to, že je nutné prodloužit zákaz vyplácení dividend i za rok 2014. V zájmu zachování přiměřenosti by se však měl zákaz vyplácení dividend omezit. K tomu Komise nařizuje, že v období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2016 se dividendy smějí vyplácet pouze do výše 50 % ročního přebytku předchozího ukončeného účetního roku. Kromě toho jsou platby dividend v tomto období přípustné pouze v případě, že neohrozí ve střednědobém horizontu dodržování předpisů upravujících vybavení úvěrových institucí kapitálem v souladu s Basel III.
9.2.3.3.3. Závěr k vlastnímu příspěvku menšinových akcionářů a k jejich zapojení do rozdělení zátěže
(263)
Komise dospěla k závěru, že lze dosáhnout odpovídající výše vlastního příspěvku a odpovídajícího zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, a že je proto možné považovat podporu za slučitelnou s vnitřním trhem s výhradou splnění podmínek uvedených v bodech (262), (202) až (208) a (241) až (244).
9.2.3.4. Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(264)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí plán restrukturalizace obsahovat opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Podle bodu 30 sdělení o restrukturalizaci by opatření omezující narušení hospodářské soutěže měla být vždy přizpůsobena specifickým problémům trhů, na nichž působí banka přijímající podporu, která je po restrukturalizaci znovu rentabilní. Během posuzování dotyčných opatření by Komise měla vycházet především z objemu, rozsahu a druhu obchodní činnosti banky.
(265)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že navrhovaná opatření omezující případná narušení hospodářské soutěže nebyla dostatečná. Pozměněný plán restrukturalizace ovšem obsahuje další opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(266)
V pozměněném plánu restrukturalizace se ve srovnání s jeho původním zněním počítá s výrazně silnějším snížením bilanční sumy. Do roku 2014 se suma bilančních aktiv koncernu sníží o 61 % oproti bilanční sumě z roku 2008 (86). Snížení bilanční sumy o více než polovinu hodnoty HSH je vzhledem k narušením hospodářské soutěže, které vznikly v důsledku velmi vysokých podpor, úměrné. Toto snížení je v relativním vyjádření v souladu s rozhodovací praxí Komise při srovnatelných částkách státní podpory. Vzhledem k nedostatečnému rozdělení zátěže, jež bylo zapříčiněno neúplností ustanovení o zpětném získání, jsou restrukturalizace a snížení bilanční sumy v případě HSH zvláště důležité. Snížení bilanční sumy je doplněno příslibem HSH o rozprodání většiny svých podílů.
(267)
HSH nadto přislíbila, že sníží počet mezinárodních poboček či zastoupení z 21 na 6 a počet poboček v Německu z 9 na 7. Zbylé pobočky příp. zastoupení v Londýně a New Yorku se výrazně ztenčí a pobočka v Lucembursku bude fungovat výhradně coby pobočka restrukturalizační jednotky.
(268)
HSH dále přislíbila, že se během období restrukturalizace (do 31. prosince 2014) zřekne převzetí (zákaz převzetí). HSH nebude rozšiřovat svou obchodní činnost prostřednictvím převzetí jiných podniků. Fúze jsou v rámci možné konsolidace zemské banky a v závislosti na předchozím schválením ze strany Komise i nadále možná. Kapitalizace pohledávky a jiná opatření v rámci obvyklé správy aktiv jsou přípustné, pokud nesledují záměr obejít zákaz převzetí. Vzdají-li se veřejní vlastníci kontroly nad HSH, pak tento zákaz převzetí platí pouhé tři roky. Komise zastává názor, že privatizace HSH bude mít pozitivní vliv na životaschopnost HSH a zaručí účinnou hospodářskou soutěž. Zachování platnosti zákazu převzetí dlouho po datu prodeje by možnou privatizaci mohlo ztížit.
(269)
Kromě toho se HSH zavázala přijmout další opatření týkající se přímo narušení hospodářské soutěže na trzích, na nichž HSH získala silné postavení a kde chce expandovat. HSH se v plném rozsahu vzdá své obchodní činnosti v oblasti finančních služeb pro leteckou dopravu (87). Celkem [3-8] mld. EUR aktiv z obchodní oblasti letecké dopravy bude přeneseno na restrukturalizační jednotku, příp. se od konce roku [2011-2012] prodá. HSH dále výrazným způsobem zredukuje své obchodní činnosti v odvětvích lodní dopravy, financování nemovitostí a firemních zákazníků. U obchodního odvětví lodní dopravy, u kterého si vybudovala jméno předního poskytovatele financování lodí a které plánovala dále rozšířit, tak HSH přislíbila, že po celé období restrukturalizace její tržní podíl na nové obchodní činnosti v rámci celosvětového financování lodí nepřekročí [ 8] % a že se zřekne svého místa mezi třemi poskytovateli financování lodí s největším objemem nových obchodních činností.
(270)
Navrhovaná opatření omezující narušení hospodářské soutěže představují tudíž oproti dosavadním krokům HSH stanoveným v původním plánu restrukturalizace podstatné zlepšení a jsou považována za přiměřená a dostačující.
9.2.3.5. Závěry ohledně restrukturalizace
(271)
Komise dospěla k závěru, že restrukturalizační opatření, která zahrnují závazky Německa uvedené v přílohách I a III, jsou schopná vést k znovuobnovení dlouhodobé životaschopnosti HSH a představují přiměřený vlastní příspěvek HSH, který vyváží narušení hospodářské soutěže, k nimž došlo v důsledku podpory. V rámci podmínek uvedených v příloze II, které Komise uložila a jež se týkají protiplnění a rozdělení zátěže, obsahuje pozměněný plán restrukturalizace přiměřené a dostatečné rozdělení zátěže, a může být proto prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(272)
Komise zastává názor, že státní podpora, jež je obsažena v zárukách likvidity poskytnuté fondem SoFFin v objemu 17 mld. EUR, představuje podporu restrukturalizace slučitelnou s vnitřním trhem do té míry, v níž byly zapotřebí záruky ohledně selhání trhu, k němuž došlo v důsledku zhroucení mezibankovního trhu.
10. POTENCIÁLNÍ UŽITEK PRO OSTATNÍ DRŽITELE PODÍLŮ
(273)
Menšinoví akcionáři tvrdili, že by rozdělení postupu v rámci řízení, kdy by byla přímá opatření podpory ve prospěch HSH schvalována jedním postupem a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným postupem, bylo porušením článku 7 procesního nařízení. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci s ohledem na sdružení spořitelen a společnosti Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle názoru sdružení spořitelen by se Komise měla při obecném posouzení rozdělení zátěže v souvislosti s rekapitalizací zabývat otázkou rozdělení zátěže také mezi menšinové akcionáře.
(274)
Pokud jde o výklad procesního nařízení, Komise s menšinovými akcionáři nesouhlasí. Rozdělení řízení ve věci podpory je právně možné a Komise je již použila v jiných případech (88). Pokud u jednotlivého opatření podpory existuje více příjemců, které je nutno z důvodu jejich právního postavení posuzovat různě, což může ovlivnit tempo vyšetřování a jeho pokrok, může být formální vyšetřování v zájmu efektivního provedení řízení rozděleno.
(275)
Komise se dále nedomnívá, že by rozdílné právní posouzení opatření podpory, pokud jde o menšinové akcionáře jako nepřímé příjemce, ovlivnilo právní posouzení (a slučitelnost) stejného opatření podpory, pokud jde o HSH jako přímého příjemce podpory. V této souvislosti Komise odkazuje na rozsudek Soudního dvora v věci C-382/99, Nizozemsko v. Komise (89), ve kterém Soudní dvůr potvrdil posouzení Komise, podle kterého může být podpora poskytnutá ve prospěch příjemce považována za slučitelnou s vnitřním trhem (protože je v souladu s pravidly de minimis), avšak zároveň může být prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem s ohledem na nepřímé příjemce podpory, a musí být proto požadována zpět. Komise konstatuje, že s pomocí vhodných opatření v pozměněném plánu restrukturalizace může být s ohledem na HSH zajištěna přiměřenost rekapitalizace, zatímco výhody, které byly poskytnuty menšinovým akcionářům prostřednictvím zcela nadhodnocených emisních cen akcií, mohou být posouzeny a napraveny odděleně (tím, že se např. akcionáři zohlední při rozdělení zátěže).
(276)
Komise však nevidí důvod pro rozdělení této věci podpory, neboť může různé aspekty tohoto opatření podpory posoudit v rámci jednoho rozhodnutí. Možné výhody menšinových akcionářů by tedy mohly být rovněž posouzeny v případě, že by rozdělení zátěže bylo nedostatečné, jak je uvedeno v operativní části rozhodnutí o zahájení řízení. Komise však konstatuje, že v důsledku změny protiplnění za záruku na pokrytí rizik a díky dodatečným opatřením ohledně rozdělení zátěže dojde ke značnému rozmělnění vlastnictví akcií menšinových akcionářů a k jejich dodatečnému zohlednění při rozdělení zátěže, čímž se zmírní nedostatky vzniklé v důsledku ocenění, které provedla PwC, takže bude znovu nastoleno vhodné rozdělení zátěže. Protože je vhodné rozdělení zátěže zajištěno požadavky, které ukládá toto rozhodnutí, Komise považuje rozdělení zátěže za dostatečně rozsáhlé a nebude je dále zkoumat.
11. ZÁVĚRY
(277)
Pokud jde o seznam závazků, který předložilo Německo a který se týká restrukturalizace banky HSH, a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, pokud jde o protiplnění a rozdělení zátěže, Komise dospěla k závěru, že záruka na pokrytí rizik je v souladu s částí 5 sdělení o znehodnocených aktivech. Pokud jde o předložený pozměněný plán restrukturalizace, seznam závazků Německa a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, je podpora na restrukturalizaci, která zahrnuje záruku na pokrytí rizik, rekapitalizaci a záruky likvidity, v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a lze ji považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. Pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly pravidel státní podpory, se podařilo rozptýlit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka na pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Státní podpora v podobě rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka v podobě pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem jsou s ohledem na závazky uvedené v přílohách I a III a s podmínkou splnění požadavků uvedených v příloze II slučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby byl realizován původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 a naposledy změněný v souladu se sdělením Německa ze dne 11. července 2011, a to včetně seznamu závazků uvedeného v přílohách I a III a včetně požadavků uvedených v příloze II a plně v souladu s časovým plánem uvedeným v seznamu závazků a požadavků.
Článek 3
Německo do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí informuje Komisi o opatřeních přijatých k jeho splnění.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
Německo se vyzývá, aby příjemcům podpory neprodleně zaslalo kopii tohoto rozhodnutí.
V Bruselu dne 20. září 2011.
SKLEP KOMISIJE
z dne 20. septembra 2011
o državni pomoči SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) ki jo je Nemčija odobrila banki HSH Nordbank AG
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 6483)
(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/477/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Nemčija je 30. aprila 2009 Komisiji priglasila ukrepe državne pomoči za banko HSH Nordbank AG (v nadaljnjem besedilu: banka HSH) v obliki jamstva, ki je obsegalo tranšo druge izgube (v nadaljnjem besedilu: zaščita pred tveganjem) v višini 10 milijard EUR in kapitalsko injekcijo v višini 3 milijarde EUR (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija). Ukrepe sta posredno zagotovila lastnika banke HSH v javnem sektorju, namreč Svobodno hanzeatsko mesto Hamburg in zvezna dežela Schleswig-Holstein (v nadaljnjem besedilu vsak posebej: mesto Hamburg oziroma zvezna dežela Schleswig-Holstein ali skupaj: lastnika v javnem sektorju).
(2)
Komisija je s sklepom z dne 29. maja 2009 v zadevi N 264/09 (2) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju) odobrila dokapitalizacijo in zaščito pred tveganjem za banko HSH za obdobje šestih mesecev kot ukrepa za reševanje, ki sta združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (3). V sklepu je Komisija od nemških organov zahtevala, naj v treh mesecih predložijo načrt prestrukturiranja.
(3)
Nemčija je 1. septembra 2009 Komisiji priglasila načrt prestrukturiranja.
(4)
Komisija je 22. oktobra 2009 sprejela sklep o začetku postopka na podlagi člena 108(2) PDEU glede zaščite pred tveganjem in vrednotenja banke HSH v okviru dokapitalizacije (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (4).
(5)
Sklep o začetku postopka je bil 21. novembra 2009 objavljen v Uradnem listu Evropske unije, (5) zainteresirane strani pa so bile pozvane, naj v dveh tednih po objavi predložijo svoje pripombe.
(6)
Komisija je 30. novembra in 11. decembra 2009 prejela pripombe združenj hranilnic Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein in Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu vsako posebej: združenje hranilnic SGVSH oziroma združenje hranilnic SVB ali skupaj: združenji hranilnic).
(7)
Skupina vlagateljev, ki ji je svetovala investicijska družba J.C. Flowers & Co. LLC (v nadaljnjem besedilu: investicijska družba Flowers), je 3. decembra 2009 zaprosila za podaljšanje roka za predložitev pripomb, kar je Komisija odobrila 7. decembra 2009. Komisija je njihove pripombe prejela 17. decembra 2009.
(8)
Nemčija je 1. decembra 2009 zaprosila za podaljšanje roka za predložitev pripomb, kar je Komisija odobrila 7. decembra 2009. Banka HSH je prav tako zaprosila za podaljšanje roka za predložitev pripomb, in sicer 7. decembra 2009, Komisija pa je podaljšanje odobrila 17. decembra 2009. Nemčija je 17. decembra 2009 predložila skupne pripombe lastnikov v javnem sektorju in banke HSH na sklep o začetku postopka.
(9)
Investicijska družba Flowers, združenji hranilnic, nemški organi in Komisija so se sestali 2. decembra 2009.
(10)
Komisija je 21. decembra 2009 Nemčiji poslala nezaupne različice pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, Nemčijo pa pozvala, naj svoje pripombe predloži v enem mesecu.
(11)
Nemčija je 18. januarja 2010 posredovala odgovor lastnikov v javnem sektorju na pripombe investicijske družbe Flowers in združenj hranilnic.
(12)
Med septembrom 2009 in februarjem 2010 so glede zaščite pred tveganjem in zlasti vrednotenja portfelja sredstev, katerih tveganje je zajemala zaščita pred tveganjem (v nadaljnjem besedilu: zaščiteni portfelj), med nemškimi organi in Komisijo potekala številna srečanja, telefonske konference in druge izmenjave podatkov. Nemški organi so predložili dodatne informacije, med drugim 6., 20., 21., 22., 23. in 29. oktobra, 11., 12., 16. in 27. novembra, 17. decembra 2009, 26. in 27. januarja ter 19. februarja 2010.
(13)
Službe Komisije in nemški organi so o načrtu prestrukturiranja, zaščiti pred tveganjem, dokapitalizaciji in vrednotenju zaščitenega portfelja razpravljali na številnih srečanjih, telefonskih konferencah in drugih izmenjavah podatkov v obdobju med oktobrom 2009 in junijem 2011, med drugim 5., 21. in 27. oktobra, 4., 12., 13., 18., 27. in 30. novembra, 7., 9., 14. in 15. decembra 2009, 14. in 19. januarja, 21. aprila, 5., 12., 20., 26., 28. in 31. maja, 15. junija, 13., 16., 22. in 23. julija, 30. septembra, 22. novembra, 9. in 22. decembra 2010, 23. in 28. februarja, 18. marca, 1. in 8. aprila, 25. maja ter 7., 16. in 29. junija 2011. Končna različica načrta prestrukturiranja je bila predložena 11. julija 2011.
(14)
Nemčija je 5. septembra 2011 predložila seznam zavez, ki je priložen v Prilogi I k temu sklepu.
2. OPIS UPRAVIČENCA
(15)
Skupina HSH je peta največja nemška deželna banka, njena sedeža pa sta v Hamburgu in Kielu. Je delniška družba (Aktiengesellschaft), ki je bila ustanovljena 2. junija 2003 z združitvijo dveh deželnih bank, Hamburgische Landesbank in Landesbank Schleswig-Holstein. Investicijska družba Flowers (6) je oktobra 2006 zaradi prve javne ponudbe banke HSH v letu 2008 od banke WestLB odkupila 24,1 % delnic banke HSH (26,6 % glasovalnih pravic).
(16)
31. decembra 2008 je bilančna vsota banke HSH znašala 208 milijard EUR, njena tveganju prilagojena sredstva pa so znašala 112 milijard EUR.
(17)
Po izvedbi ukrepov, ki jih je Komisija odobrila v sklepu o reševanju z dne 29. maja 2009, je bila lastniška struktura banke HSH naslednja: mesto Hamburg 10,89 %; zvezna dežela Schleswig-Holstein 10,42 %; HSH Finanzfonds AöR, javnopravna ustanova, ustanovljena s strani mesta Hamburg in zvezne dežele Schleswig-Holstein, ki jo obvladujeta v enakih deležih, 64,18 %; združenje hranilnic SGVSH 4,73 %; združenje hranilnic SVB 0,58 % in investicijska družba Flowers 9,19 % (7).
(18)
Banka HSH je komercialna banka, njena glavna regija je severna Nemčija, njeni glavni dejavnosti pa sta poslovanje s podjetji in zasebno bančništvo. Dejavnosti poslovanja s podjetji so osredotočene na ladijski promet, bančno poslovanje s podjetji, prevoz, nepremičnine in projekte energije iz obnovljivih virov. Banka HSH je največji vir financiranja ladij na svetu in ima velik tržni delež na področju financiranja letalstva (del njene poslovne enote za prevoz). Decembra 2008 je bila banka HSH prisotna v 21 velikih finančnih središčih v Evropi, Aziji in Ameriki.
(19)
Banka HSH je ena od nemških javnih bank, ki so do 18. julija 2005 koristile neomejeni državni jamstvi Anstaltslast in Gewährträgerhaftung (8).
(20)
V začetku 90. let prejšnjega stoletja so potekali prenosi sredstev oziroma kapitala v višini 523 milijonov EUR v korist dveh ustanov, ki sta bili predhodnici banke HSH, tj. deželnih bank Hamburgische Landesbank in Landesbank Schleswig-Holstein. Komisija je 20. oktobra 2004 odločila, da so bili ti prenosi nezdružljiva državna pomoč, ki jo je treba vrniti (9). Banka HSH je morala svojima lastnikoma v javnem sektorju vrniti skupni znesek v višini 756 milijonov EUR, vključno z obrestmi. Znesek je vrnila v dveh obrokih, 31. decembra 2004 in 3. januarja 2005.
(21)
Da bi nadomestili odtok kapitala, so delničarji 20. junija 2005 kapital banke povečali za 556 milijonov EUR (10). Kapital je bil povečan iz lastnih sredstev in s t. i. delnimi plačili. Zaradi tega mehanizma se lastniška struktura ni bistveno spremenila. Komisija je 6. septembra 2005 sklenila, da je bilo povečanje kapitala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zato ne pomeni državne pomoči (11).
(22)
Sredi julija 2008 so se delničarji banke HSH odločili, da bodo povečali njeno kapitalsko osnovo in tako financirali njeno rast. Ukrepi v zvezi s kapitalom so obsegali skoraj 2 milijardi EUR, od tega je bilo približno 1,26 milijarde EUR svežega kapitala.
(23)
Prvi del ukrepov v zvezi s kapitalom je obsegal pretvorbo vseh tihih udeležb (stille Beteiligungen) v skupnem znesku 685 milijonov EUR (12) in prednostnih delnic v lasti lastnikov v javnem sektorju v skupnem znesku 57 milijonov EUR v navadne delnice. Da bi se investicijska družba Flowers izognila zmanjšanju svojih deležev, je v času pretvorbe podpisala izdajo delnic (13). Zato je banka HSH prejela dodatni kapital v višini približno 300 milijonov EUR.
(24)
Drugi del ukrepov v zvezi s kapitalom je obsegal novi zamenljivi tihi kapitalski prispevek lastnikov v skupnem znesku 962 milijonov EUR. Javni in zasebni delničarji so pri tihem družbeništvu sodelovali v skladu z razmerjem svojih deležev (javni 660 milijonov EUR, zasebni 240 milijonov EUR). Zasebni delničarji so prevzeli dodatnih 62 milijonov EUR. Z učinkom od 31. decembra 2010 so bila ta tiha družbeništva pretvorjena v navadne delnice.
(25)
Nemčija je o ukrepih v zvezi s kapitalom, opisanih v uvodnih izjavah (21) do (23), obvestila Komisijo. Komisija je menila, da so naložbe delničarjev iz javnega sektorja v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj je zasebni vlagatelj pri transakciji sodeloval v veliki meri in pod enakimi pogoji kot delničarji javnega sektorja. Komisija je 1. avgusta 2008 Nemčijo obvestila, da te zadeve ne bo nadalje obravnavala.
(26)
V obdobju 1999-2009 je banka HSH zabeležila skupne izgube v višini 1,85 milijarde EUR in svojima lastnikoma v javnem sektorju izplačala skupne dividende v višini 354 milijonov EUR. V istem obdobju sta lastnika v javnem sektorju banko HSH dokapitalizirala z novim kapitalom v višini [4-5] (14) milijard EUR in zajamčenimi obveznostmi v višini do 166 milijard EUR.
Preglednica 1
Finančna evidenca banke HSH za lastnika v javnem sektorju za obdobje 1999-2009 (15)
Poslovno leto
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Poslovni izid (v milijonih EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Skupni poslovni izid (v milijonih EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Izplačilo dividend lastnikoma v javnem sektorju (v milijonih EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Skupna izplačila dividend lastnikoma v javnem sektorju (v milijonih EUR)
36
80
153
248
354
354
354
Nova kapitalska injekcija s strani lastnikov (v milijonih EUR) v skladu z lokalnimi splošno priznanimi računovodskimi načeli
[300-600]
0
0
[700-1 400]
3 000
Skupna kapitalska injekcija s strani lastnikov v javnem sektorju (v milijonih EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000-2 000]
[4 000-5 000]
Zaščita pred tveganjem - jamstvo (v milijardah EUR)
10
Zajamčene obveznosti (v milijardah EUR), od tega
162
166
152
144
161
88
78
75
73
jamstvo Gewährträgerhaftung (v milijardah EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
jamstva sklada SoFFin (v milijardah EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
V preteklosti so banko HSH v razponu ocene AA ocenile vse tri velike bonitetne agencije (17). Dolgoročna bonitetna ocena je odražala neomejena državna jamstva, ki sta jih zagotavljala lastnika banke HSH v javnem sektorju. Predvidena nadaljnja podpora s strani lastnikov v javnem sektorju ostaja pomemben dejavnik pri bonitetni oceni banke HSH, kar je tudi razlog, da je bonitetna agencija Fitch dvignila (18) boniteto za 7 stopenj. Bonitetna agencija Moody’s je banki zaradi perspektive sistemske podpore oceno dvignila za skupno 7 stopenj, od tega eno stopnjo zaradi podpore s strani lastnikov v javnem sektorju (regionalna podpora).
(28)
Individualna ocena C (za oceno finančne moči banke (Bank Financial Strength Rating - BFSR) bonitetne agencije Moody’s) (19) je odražala stališče bonitetne agencije, da ima banka HSH z omejeno, a pomembno poslovno franšizo, ustrezno finančno moč. V skladu z metodologijo bonitetne agencije Moody’s za ocenjevanje finančne moči banke imajo banke z oceno C sprejemljive finančne temelje v predvidljivem in stabilnem okolju ali dobre finančne temelje v manj predvidljivem in manj stabilnem poslovnem okolju.
(29)
Julija 2004 je bonitetna agencija Fitch začela s podeljevanjem ocene za nezajamčene obveznosti banke HSH v razponu ocene A, pri čemer je njena individualna ocena ostala C. Bonitetni agenciji Moody’s in S&P sta svoji oceni za nezajamčene obveznosti podali julija 2005. Do začetka krize v letu 2008 se ocene banke HSH niso spreminjale.
(30)
Od oktobra 2008 sta za ocene banke HSH značilna dva trenda. Prvi trend se je začel oktobra 2008, ko sta bonitetni agenciji Fitch in Moody’s ena za drugo znižali individualno oceno banke HSH na oceno v razponu spodnje lestvice ocene D in zgornje lestvice ocene E (po bonitetni agenciji Moody’s je ocena E najnižja možna ocena finančne moči banke) (20). Kot razloge za znižanje ocene sta bonitetni agenciji navedli (a) precejšnje tveganje, ki izhaja iz cikličnega osnovnega premoženja banke HSH in zlasti sredstev na področju ladijskega prometa; (b) omejen dostop banke HSH do kapitala ob upravljanju posojilnih poslov z visoko kapitalsko intenzivnostjo ter (c) šibko in nizko donosnost banke HSH v primerjavi z donosnostjo pred krizo zaradi nižjega donosa sredstev, rezervacij za tveganja z razmeroma višjo stopnjo tveganja na področju finančnih sredstev, zavarovanih s premoženjem, in precej višjih stroškov financiranja v primerjavi z okoljem pred krizo. Poleg tega sta agenciji izpostavili temeljne pomisleke glede poslovnega profila banke HSH. Ker je dostop banke HSH do strank na področju poslovanja s prebivalstvom omejen, se bo banka še naprej zanašala na denarne trge, kjer bo imela težave s pridobivanjem sredstev. Skladnost s strožjimi regulativnimi zahtevami glede kapitalizacije, likvidnostnih blažilnikov in neskladij na področju financiranja pa bi za banke, ki poslujejo s podjetji, med katere sodi banka HSH, predstavljala precejšen izziv.
(31)
Drugi trend se je začel maja 2009, ko je bonitetna agencija S&P bonitetno oceno banke HSH znižala na BBB+, maja in julija 2010 pa sta ji oceno znižali še bonitetni agenciji Moody’s in Fitch, in sicer na A3/A-. Kot razlog za to znižanje so agencije navedle omejitev nadaljnje podpore s strani lastnikov v javnem sektorju zaradi (a) pravil EU o državni pomoči in (b) njunih proračunskih omejitev. Obseg prejšnjih ukrepov podpore je predstavljal veliko breme za finančno moč lastnikov v javnem sektorju, zato bi bila nudenju nadaljnje podpore manj naklonjena. Pomemben dejavnik pri ocenjevanju nadaljnje pripravljenosti lastnikov v javnem sektorju glede zagotavljanja ukrepov podpore je bil visok znesek podedovanega dolga (21), ki je takrat ostal na bilanci stanja banke HSH.
(32)
Že v letu 2007 je učinek finančne krize banki HSH na portfelj strukturiranega kredita v vrednosti 30 milijard USD prinesel rezervacije za izgube v višini 1,3 milijarde EUR (22). Učinek „okužbe“ na realno gospodarstvo je škodil tradicionalnemu portfelju posojil in slabo vplival na kakovost zahtevkov banke HSH, povezanih z njenim financiranjem ladijskega prometa, prevoza, nepremičnin in projektov energije iz obnovljivih virov. Dodatne rezervacije za izgube v višini 1,6 milijarde EUR na portfelj strukturiranega kredita in rezervacije za izgube pri posojilih v višini 1,9 milijarde EUR so precej prispevale k negativnemu rezultatu v letu 2008 v višini 3,2 milijarde EUR.
(33)
Bankrot banke Lehman Brothers septembra 2008 je še povečal težave, ki jih je imela banka HSH z refinanciranjem, zato je sklad Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (nemški sklad za stabilizacijo finančnih trgov, v nadaljnjem besedilu: sklad SoFFin) zaprosila za likvidnostna jamstva v višini 30 milijard EUR.
(34)
Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (nemški bančni regulator, v nadaljnjem besedilu: nemški bančni regulator BaFin) je 29. aprila 2009 banko HSH obvestil, da ima banka HSH ob upoštevanju njenega bonitetnega položaja po njegovem mnenju težave pri izpolnjevanju predpisanih kapitalskih zahtev. Nemški bančni regulator BaFin je napovedal, da bo v primeru, če lastniki banke HSH ne okrepijo njene kapitalske osnove, v skladu s členom 47 nemškega zakona o bančništvu zahteval moratorij.
(35)
6. maja 2009 je bonitetna agencija S&P bonitetno oceno banke HSH znižala za dve stopnji z A na BBB + z negativnim obetom.
3. UKREPI POMOČI
(36)
Banka HSH je maja in junija 2009 od zvezne države Schleswig-Holstein in mesta Hamburg pridobila dve vrsti pomoči: dokapitalizacijo v višini 3 milijarde EUR in ukrep jamstva na drugo izgubo v višini 10 milijard EUR (zaščita pred tveganjem). Poleg tega je banka HSH prejela pomoč od sklada SoFFin v obliki likvidnostnih jamstev, ki so na koncu skupaj znašala 17 milijard EUR (v nadaljnjem besedilu: likvidnostna jamstva).
3.1 DOKAPITALIZACIJA
(37)
Dokapitalizacija je obsegala denarni vložek v obliki osnovnega kapitala prvega reda v skupnem znesku 3 milijarde EUR v zameno za navadne delnice z glasovalnimi pravicami. Delnice je izdala banka HSH, v celoti pa jih je vpisala HSH Finanzfonds AöR - javnopravna ustanova, ki sta jo ustanovila mesto Hamburg in zvezna dežela Schleswig-Holstein; je v njuni lasti, obvladujeta pa jo v enakih deležih.
(38)
Javnopravna ustanova HSH Finanzfonds AöR je z izdajo obveznic na kapitalskih trgih pridobila finančna sredstva, potrebna za dokapitalizacijo. Za njene obveznosti, nastale na podlagi izdanih obveznic, kot delna dolžnika in z jamstvi imetnikom obveznic v enaki meri jamčita mesto Hamburg in zvezna dežela Schleswig-Holstein. Obveznice, ki jih je izdala javnopravna ustanova HSH Finanzfonds AöR, so namenjene izključno financiranju dokapitalizacije banke HSH. Javnopravna ustanova HSH Finanzfonds AöR je namenska družba mesta Hamburg in zvezne dežele Schleswig-Holstein, katere naloga je zagotavljanje dokapitalizacije in zaščite pred tveganjem, razen tega pa ne opravlja nobenih drugih dejavnosti.
(39)
Cena, po kateri so bile nove delnice izdane, je temeljila na vrednotenju banke HSH, ki ga je izvedlo podjetje PricewaterhouseCoopers (v nadaljnjem besedilu: podjetje PwC) in katerega rezultat je bila vrednost v razponu med [ 2] milijarde EUR in [ 3] milijarde EUR ([ 19] EUR do [ 28] EUR za delnico). Povprečna vrednost banke HSH na podlagi tega vrednotenja je [2-3] milijarde EUR ([19-28] EUR za delnico). Vrednotenje je bilo izvedeno pred znižanjem bonitetne ocene banke HSH 6. maja 2009. Učinek znižanja na vrednost banke HSH pri vrednotenju ni bil zajet, vendar pa je bil upoštevan pri razpravi glede cene. Vrednotenje je temeljilo na predpostavki, da bo banka HSH zvišanje bonitetne ocene na prejšnjo oceno A dosegla v letu 2013.
(40)
Za 3 milijarde EUR v obliki novega kapitalskega vložka sta mesto Hamburg in zvezna dežela Schleswig-Holstein nameravala doseči letno povračilo v višini 10 % (300 milijonov EUR na leto). Glede na to, da v poslovnem načrtu banke HSH za obdobje 2009-2012 ni bil načrtovan dobiček, ki bi zadoščal za izplačilo 10-odstotnih dividend na vse navadne delnice, so ceno novo izdanih navadnih delnic znižali za znižano 10-odstotno izplačilo dividend za obdobje 2009-2012. Vrednost 10-odstotnega izplačila dividend za obdobje 2009-2012 zdaj tako znaša [650-800] milijonov EUR ([3-6] EUR za delnico). Cena za nove delnice je bila določena na 19 EUR za delnico ([19-28] EUR minus [3-6] EUR). Javnopravna ustanova HSH Finanzfonds AöR je kupila 157 894 737 novih navadnih delnic.
(41)
Združenji hranilnic in investicijska družba Flowers v postopku dokapitalizacije niso sodelovali. Zato so se po dokapitalizaciji njihovi deleži s 13,20 %, 1,62 % in 25,67 % zmanjšali na 4,73 %, 0,58 % oziroma 9,19 %, skupna neposredna in posredna deleža mesta Hamburg in zvezne dežele Schleswig-Holstein (vključno z delnicami v lasti preko javnopravne ustanove HSH Finanzfonds AöR) pa sta se z 59,51 % povečala na 85,49 %.
3.2 ZAŠČITA PRED TVEGANJEM
(42)
Zaščita pred tveganjem je bila vzpostavljena hkrati z dokapitalizacijo junija 2009. Prav tako jo je neposredno zagotavljala javnopravna ustanova HSH Finanzfonds AöR. Združenji hranilnic in investicijska družba Flowers pri tem niso sodelovale. Zaščita pred tveganjem obsega jamstvo na drugo izgubo v višini 10 milijard EUR in banko HSH ščiti pred izgubami, ki izhajajo iz skupnih sredstev v višini 172 milijard EUR (187 milijard EUR izpostavljenosti ob neplačilu) od izteka roka marca 2009. Tranšo prve izgube v višini 3,2 milijarde EUR krije banka HSH. Tranšo druge izgube v višini do 10 milijard EUR krije javnopravna ustanova HSH Finanzfonds AöR. Izgube, ki bi presegale znesek v višini 13,2 milijarde EUR (tranši prve in druge izgube skupaj), krije banka HSH. Vrednost zaščitenega portfelja ob prenosu je [okoli 168] milijard EUR ([okoli 172] milijard EUR skupnih sredstev minus 3,2 milijarde EUR).
(43)
Načeloma lahko banka HSH jamstvo razveljavi kadar koli, vendar je do 31. decembra 2013 razveljavitev omejena na skupno [2-5] milijard EUR in največ na [1-4] milijarde EUR na leto. Banka HSH je z 9. marcem 2011 razveljavila 1 milijardo EUR jamstva. 18. junija in nato še 6. septembra 2011 je razveljavila po 1 milijardo EUR jamstva, s čimer je preostalo jamstvo zmanjšala na 7 milijard EUR. Nemški bančni regulator BaFin je bil o razveljavitvi obveščen. Navedel je, da razveljavitvi ne nasprotuje.
(44)
Oslabljena sredstva, kot so vrednostni papirji, zavarovani s premoženjem, predstavljajo okoli [3-6] % portfelja v vrednosti približno [172] milijard EUR, ki ga krije zaščita pred tveganjem. Večino zaščitenih sredstev predstavljajo posojila strankam, ki so temeljna dejavnost banke HSH. Zaščiteni portfelj je denominiran v različnih valutah, vključno z EUR, USD in GBP.
Preglednica 2
Okvirna razdelitev zaščitenih sredstev v višini [172] milijard EUR
Kategorija sredstev
Sredstva na bilanci stanja
(v milijardah EUR)
% portfelja
Posojila strankam
[približno 115]
[…]
Vrednostni papirji s stalnim donosom
[približno 30]
[…]
Zavarovana posojila, s katerimi se trguje (23)
[približno 15]
[…]
Vrednostni papirji, zavarovani s premoženjem
[približno 10]
[…]
Jamstva na plačila
[približno 5]
[…]
Skupaj
[približno 172]
100,0
(45)
Banka HSH pred vzpostavitvijo zaščite pred tveganjem pri zunanjih strokovnjakih ni naročila vrednotenja celotnega portfelja, ampak samo portfelja vrednostnih papirjev, zavarovanih s premoženjem, in dela portfelja strukturiranega kredita, katerih vrednotenje sta izvedli podjetji Blackrock in Cambridge Place. Na zahtevo Komisije je banka HSH na podlagi predpostavk Komisije glede hudih obremenitev v obdobju od novembra 2009 do januarja 2010 opravila vrednotenje zaščitenega portfelja. Vrednotenje je bilo opravljeno v sodelovanju s strokovnjaki Komisije. Predpostavke pri vrednotenju so bile v skladu s scenariji hude obremenitve, ki jih je Komisija uporabila v drugih primerih. Vrednotenje je temeljilo na poglobljeni analizi vzorca 40 sklenjenih poslov v nominalni vrednosti 1 milijarde EUR, tj. 0,6 % celotne izpostavljenosti, in na vrednotenju tranše velikega reprezentativnega dela portfelja z uporabo orodja CDOROM (24) bonitetne agencije Moody’s. O temeljnih predpostavkah se je razpravljalo s strokovnjaki Komisije. Banki HSH je pomagal njen zunanji strokovnjak Morgan Stanley, ki je potrdil tehnično natančnost izračunov. Učinek razbremenitve kapitala zaščite pred tveganjem v času njene vzpostavitve je bil ocenjen na [približno 3,5] milijarde EUR. Natančnost metode in temeljnih izračunov, uporabljenih za določitev učinka razbremenitve kapitala, je februarja 2010 potrdil nemški bančni regulator BaFin.
(46)
V skladu s pogodbo o zagotavljanju jamstva, ki sta jo javnopravna ustanova HSH Finanzfonds AöR in banka HSH sklenili 2. junija 2009, javnopravna ustanova HSH Finanzfonds AöR za zagotavljanje jamstva na drugo izgubo na nominalni znesek jamstva (10 milijard EUR) prejme premijo v višini 400 bazičnih točk na leto (v nadaljnjem besedilu: osnovna premija). Črpanje sredstev in razveljavitve znižajo znesek, na katerega se izplača povračilo v višini 400 bazičnih točk. Preglednica 3 predstavlja skupni znesek skupnega plačila v treh scenarijih: (a) scenarij 1: osnovni scenarij banke HSH, ki predpostavlja, da banka HSH jamstva ne bo črpala in ga bo do konca leta 2015 razveljavila v celoti; (b) scenarij 2: srednji scenarij, ki predpostavlja črpanje jamstva v višini 5 milijard EUR; in (c) scenarij 3: temeljni scenarij vrednotenja sredstev, ki predvideva, da bo jamstvo v celoti izčrpano do leta [2015-2020] (brez razveljavitev).
Preglednica 3
Povračilo zaščite pred tveganjem, kot ga je predlagala Nemčija v različnih scenarijih
(V milijonih EUR)
Scenarij 1
(črpanje jamstva v višini 0 EUR)
Scenarij 2
(črpanje jamstva v višini 5 milijard EUR)
Scenarij 3
(črpanje jamstva v višini 10 milijard EUR)
Osnovna premija (400 bazičnih točk na neporavnani nominalni znesek jamstva)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
V obdobju prestrukturiranja bi plačila osnovne premije znašala med [100-150] milijonov EUR in 405 milijonov EUR letno, odvisno od črpanja jamstva, kot je opisano v preglednici 4.
Preglednica 4
Načrtovano plačilo osnovne premije (400 bazičnih točk) banke HSH javnopravni ustanovi HSH Finanzfonds AöR v milijonih EUR v obdobju prestrukturiranja
(V milijonih EUR)
2009 dejansko
2010 dejansko
2011
2012
2013
2014
Scenarij 1 (črpanje v višini 0 EUR)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Scenarij 2 (črpanje v višini 5 milijard EUR)
- 300
- 405
- [300- 350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150200]
Scenarij 3 (črpanje v višini 10 milijard EUR)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3 LIKVIDNOSTNA JAMSTVA
(48)
Poleg tega je banka HSH zaprosila za jamstva sklada SoFFin, ki krijejo nove izdaje dolga v višini do 30 milijard EUR. Sklad SoFFin je izdajo prve tranše v višini 10 milijard EUR odobril v začetku decembra 2008. Jamstva so bila odobrena v okviru nemške sheme za reševanje (25). Preostalih 20 milijard EUR naj bi se aktiviralo po predložitvi načrta prestrukturiranja. Druga tranša v višini 20 milijard EUR je bila aktivirana 7. marca 2009, po tem, ko je banka HSH skladu SoFFin predložila načrt prestrukturiranja. Od 30. septembra 2009 je bilo črpanih skupno 17 milijard EUR. S 1. januarjem 2010 je sklad SoFFin jamstvo s 30 milijard EUR zmanjšal na 17 milijonov EUR. Ta omejitev ni bila več spremenjena.
4. NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
4.1 PRVOTNI NAČRT PRESTRUKTURIRANJA IN NAKNADNA REVIZIJA FINANČNIH NAPOVEDI
(49)
Prvotni načrt prestrukturiranja, predložen 1. septembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: prvotni načrt prestrukturiranja) je bil opisan v sklepu o začetku postopka (odstavki 23 do 28). Dodatne informacije o modelu prestrukturiranja iz prvotnega načrta prestrukturiranja so bile predložene v nadaljnjih predložitvah med obdobjem od oktobra 2009 do junija 2011. Spremenjena različica načrta prestrukturiranja je bila predložena 11. julija 2011 (v nadaljnjem besedilu: spremenjeni načrt prestrukturiranja). Finančne napovedi iz prvotnega načrta prestrukturiranja in njegove spremembe so na kratko opisane v nadaljevanju.
(50)
V prvotnem načrtu prestrukturiranja je bilo za obdobje od leta 2009 do leta 2014 načrtovano znižanje čistega prihodka od obresti za [okoli 20 %], tj. s približno [1,4] milijarde EUR na približno [1,1] milijarde EUR. Glede sestavnih delov finančnih rezultatov je banka HSH za temeljno banko (26) za obdobje med letoma 2009 in 2014 načrtovala zvišanje čistega dobička pred prestrukturiranjem (in po rezervacijah za izgube pri posojilih) za več kot 200 %, s približno [350] milijonov EUR na približno [1,1] milijarde EUR. Načrtovani čisti dobiček pred prestrukturiranjem v višini približno [1,1] milijarde EUR v letu 2014 je obsegal pozitiven učinek v višini približno [100] milijonov EUR zaradi razveljavitve rezervacij za izgube pri posojilih. Čisti prihodek od opravnin (provizij) in poslovni izid sta vsak predstavljala [približno 20 %] čistega dobička pred stroški prestrukturiranja temeljne banke v letu 2014. V spremenjenem načrtu prestrukturiranja je načrtovani čisti dobiček pred prestrukturiranjem za leto 2014 znašal [350-450] milijonov EUR, pri čemer sta čisti prihodek od opravnin in poslovni izid predstavljala [10-15 %].
(51)
V prvotnem načrtu prestrukturiranja je bilo načrtovano zmanjšanje skupnih sredstev banke HSH s približno [175] milijard EUR v letu 2009 na približno [150] milijard EUR v letu 2014. V prvotnem načrtu prestrukturiranja je bilo načrtovano povečanje sredstev temeljne banke s približno [100] milijard EUR v letu 2009 na približno [110] milijard EUR v letu 2014. V spremenjenem načrtu prestrukturiranja so načrtovana skupna sredstva za banko HSH in temeljno banko znašala 120 milijard EUR oziroma 82 milijard EUR.
(52)
V skladu s prvotnim načrtom prestrukturiranja naj bi se po napovedih sredstva segmentov sektorske banke, ki obsegajo ladijski promet, energijo in prevoz, povečala s približno [30] milijard EUR v letu 2009 na približno [35] milijard EUR v letu 2014, od tega naj bi približno [20] milijard EUR predstavljala predvsem sredstva na področju ladijskega prometa, financirana v ameriških dolarjih. V spremenjenem načrtu prestrukturiranja so načrtovana sredstva segmentov sektorske banke in sredstva na področju ladijskega prometa v letu 2014 znašala [20-25] milijard EUR oziroma 15 milijard EUR. V primerjavi s prvotnim načrtom prestrukturiranja je bila poslovna linija letalstva v spremenjenem načrtu prestrukturiranja ukinjena.
(53)
Načrtovani delež kapitala prvega reda v prvotnem načrtu prestrukturiranja je bil v letu 2014 okoli [10] %, v spremenjenem načrtu prestrukturiranja pa je bil načrtovan na ravni [10-15] %.
(54)
V prvotnem načrtu prestrukturiranja je banka za financirano bilanco stanja v letu 2014 predložila razčlenitev po načrtovanih virih financiranja za približno [100] milijard EUR (od tega je približno [25] milijard EUR nezavarovanih medbančnih posojil), pri čemer je v primerjavi z načrtovanimi skupnimi sredstvi v višini približno [150] milijard EUR ostal primanjkljaj v višini približno [50] milijard EUR. V spremenjenem načrtu prestrukturiranja je bil primanjkljaj med načrtovanimi skupnimi sredstvi in načrtovanimi skupnimi obveznostmi manjši, banka HSH pa je predložila informacije o virih financiranja, ki jih bo uporabila za pokritje potreb po financiranju, nastalih zaradi tega primanjkljaja.
(55)
Predpostavke glede rasti v glavnih segmentih dejavnosti banke HSH, kot so bile predstavljene v prvotnem načrtu prestrukturiranja, in predpostavke, popravljene v spremenjenem načrtu prestrukturiranja, so predstavljene v naslednji preglednici.
Preglednica 5
Primerjava stopenj rasti v segmentih ladijskega prometa in poslovanja s podjetji
Segment
Prvotni načrt prestrukturiranja
(1. september 2009)
Spremenjeni načrt prestrukturiranja
(11. julij 2011)
Pripombe na predpostavke glede rasti v spremenjenem načrtu prestrukturiranja
Ladijski promet
Stopnja rasti novih poslov približno [250] % od leta 2010 IST do leta 2014 (približno [40] % skupne letne stopnje rasti (CAGR))
Stopnja rasti novih poslov približno [90-130] % od leta 2010 IST do leta 2014 ([…] % CAGR)
Stopnja rasti temelji na povprečnem letnem absolutnem obsegu novih poslov v višini […] milijard EUR od leta 2011 do leta 2014. Primerja se s skupnim povprečnim obsegom trga v višini [25] milijard EUR novih dejavnosti v tem obdobju.
Poslovanje s podjetji
Rast obsega posojil približno [100] % (2010 IST - 2014)
Rast obsega posojil približno […] % (2010 IST - 2014)
Ta rast ustreza absolutnemu obsegu zneska novih poslov v višini […] milijard EUR v štirih letih in se primerja s skupnimi sredstvi v tem segmentu v višini 25,7 milijarde EUR od 31. decembra 2008.
4.2 SPLOŠNI OPIS SPREMENJENEGA NAČRTA PRESTRUKTURIRANJA
(56)
Spremenjeni načrt prestrukturiranja je bil predložen 11. julija 2011. Vsebuje precejšnje spremembe poslovnega modela banke HSH. Za novi poslovni model so značilni manjše tveganje, večja osredotočenost na regionalne dejavnosti ter vzdržnost dejavnosti financiranja in posojil. Načrtovani in že uvedeni ukrepi prestrukturiranja poleg osredotočenosti na temeljne poslovne dejavnosti ter posledično odprodajo pomembnih deležev in različnih dejavnosti oziroma njihovo prenehanje vključujejo tudi prestrukturiranje mreže podružnic in optimizacijo stroškovne strukture. Spremenjeni načrt prestrukturiranja vključuje ustanovitev enote za notranje prestrukturiranje, v katero bodo za računovodske in organizacijske namene sodile dejavnosti, ki se bodo prenehale izvajati. Ključne točke novega poslovnega modela so:
a)
preusmerjanje v uspešno temeljno banko s pomočjo precejšnjega zmanjšanja sredstev, krepitev regionalnega poslovanja (poslovanje s podjetji in nepremičninski posli v Nemčiji ter zasebno bančništvo) in ohranjanje osnovnih dejavnosti v izbranih mednarodnih poslovnih dejavnostih z močno regionalno povezavo (ladijski promet in energija iz obnovljivih virov s poudarkom na Evropi);
b)
izključna osredotočenost poslovanja na kapitalskem trgu na zakladništvo in poslovanje, povezano s strankami, zlasti v vlogi dobavitelja bančnih produktov drugim poslovnim enotam (navzkrižna prodaja); trgovanje za lastni račun je bilo ukinjeno;
c)
prenehanje dejavnosti, ki niso v skladu z novo strateško osredotočenostjo banke HSH, tj. mednarodnih dejavnosti na področju odkupov z zadolžitvijo (Leverage Buy Out - LBO), nepremičninskih poslov v tujini, financiranja zrakoplovov na podlagi premoženja in drugega kreditnega poslovanja, ki ni jasno povezano s temeljno z osnovno dejavnostjo;
d)
odprodaja vseh hčerinskih družb, ki niso v skladu z novo strateško osredotočenostjo banke HSH; spremenjeni načrt prestrukturiranja vključuje odprodajo skupno [100-120] hčerinskih družb; banka HSH je število hčerinskih družb že zmanjšala za 25, vse prodaje pa naj bi se izvršile najkasneje do […];
e)
jasna izločitev dejavnosti, ki so se prenehale izvajati in se bodo v enoti za notranje prestrukturiranje zmanjšale ali pa bodo prodane; enota za prestrukturiranje ne bo opravljala nobenih novih dejavnosti;
f)
obsežno prestrukturiranje nacionalnih in mednarodnih podružnic. Zaradi odliva nestrateških dejavnosti bo zaprtih 15 od 21 mednarodnih podružnic. Podružnice oziroma predstavništva v Helsinkih, Šanghaju, Mumbaju, Stockholmu, Neaplju, Oslu, Rigi, Talinu, Varšavi, San Franciscu in Hanoju so že zaprte. Podružnice oziroma predstavništva v Københavnu, Parizu, Amsterdamu in Moskvi bodo zaprte do leta 2012. Po obdobju prestrukturiranja bo banka HSH obdržala šest podružnic oziroma predstavništev v Londonu, Hongkongu, New Yorku, Singapurju, Luksemburgu in Atenah. Vendar pa bodo podružnice v Londonu, Luksemburgu in New Yorku manjše, podružnica v Hongkongu pa bo preoblikovana v predstavništvo.
(57)
Regionalna osredotočenost obsega zlasti poslovanje s podjetji in zasebno bančništvo, nepremičninske posle in dejavnosti hranilnic v severni Nemčiji. Poleg tega se bo banka HSH osredotočila na izbrana področja mednarodnega financiranja ladij, pa tudi na financiranje projektov na področju energije iz obnovljivih virov s poudarkom na Evropi in na določene naložbe v infrastrukturo. Banka HSH bo urad v Lübecku zaprla do konca leta 2011.
(58)
Na splošno bo bilančna vsota nove temeljne banke precej manjša, zlasti s prenosom sredstev s temeljne banke na enoto za notranje prestrukturiranje. Ob koncu obdobja prestrukturiranja 31. decembra 2014 bo bilančna vsota banke HSH (temeljne banke) znašala 82 milijard EUR. V primerjavi z bilančno vsoto v letu 2008, ko je le-ta znašala 208 milijard EUR, gre za zmanjšanje za 126 milijard EUR, tj. skoraj 61 %.
(59)
Spremenjeni načrt prestrukturiranja temelji na splošnih predpostavkah glede gibanja BDP euroobmočja ter nemškega, ameriškega in svetovnega BDP, kratkoročnih in dolgoročnih sprememb obrestnih mer, stopnje inflacije v ZDA in euroobmočju, cen nafte in menjalnega tečaja EUR/USD. Napovedi za posamezne poslovne enote temeljijo na predpostavkah glede stopenj rasti zadevnih trgov, obsegov in marž nove proizvodnje za vsak segment ter zmožnosti navzkrižne prodaje. Zaradi pomena, ki ga ima enota za ladijski promet v skupnih finančnih rezultatih banke HSH, je banka za ta sektor predložila predpostavke o razvoju trga za ladijski promet. Napovedi glede razvoja velikosti trga v smislu novih poslov v svetovnem merilu (zbrano za segmente prometa z razsutim tovorom, zabojniki in tankerji), obsega novih dejavnosti banke HSH in tržnega deleža banke HSH so predstavljene v naslednji preglednici.
Preglednica 6
Predpostavke glede financiranja ladij za obdobje 2011-2014
Povprečje 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Novi posli na področju ladijskega prometa v svetovnem merilu skupaj (V milijardah EUR)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50
Nove dejavnosti banke HSH (V milijardah EUR)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
Tržni delež banke HSH (%)
6,1
0,8
2,1
okoli [4]
okoli [5]
okoli [5]
okoli [5]
(60)
Banka HSH je predvidela povprečni menjalni tečaj EUR/USD v višini [1,30-1,50]. V predpostavkah glede dobička in izgub ter svoje neto likvidnostne pozicije je predložila podatke o občutljivosti na učinek sprememb in zlasti analizo občutljivosti za spremembe obrestnih mer in spremembe menjalnega tečaja EUR/USD. Analiza občutljivosti je pokazala, da v primeru velikih odstopanj od predpostavk glede obrestnih mer in menjalnega tečaja EUR/USD banka HSH ne bi utrpela izgub, ki jih ne bi mogla absorbirati. Poleg tega likvidnostni položaj banke HSH v primeru velikih odstopanj menjalnega tečaja EUR/USD v primerjavi s predpostavkami iz osnovnega scenarija ne bi bil negativen.
(61)
Banka HSH je za skupino predložila tudi negativni in najslabši možni scenarij, ki temeljita na manj ugodnih tržnih predpostavkah. Finančne napovedi v teh dveh scenarijih kažejo, da struktura zaščite pred tveganjem ublaži učinek obremenitve na solventnost banke HSH. V negativnem scenariju bi banka HSH odložila delne razveljavitve jamstva in tako omejila večanje obsega tveganju prilagojenih sredstev zaradi negativnega gospodarskega okolja. V obeh scenarijih bi med obdobjem prestrukturiranja delež kapitala prvega reda banke HSH ostal okoli 10 %.
4.3 OPIS PRESTRUKTURIRANJA POSAMEZNIH POSLOVNIH ENOT BANKE HSH
(62)
Bilančna vsota enote temeljne banke za poslovanje s podjetji se bo s 26,3 milijarde EUR v letu 2008 zmanjšala na [10-20] milijard EUR v letu 2014. Skupno se bo enota v tem obdobju zmanjšala za približno [45-55] %.
(63)
V enoti za poslovanje s podjetji bo banka HSH nudila financiranje večjim srednje velikim podjetjem, zlasti v glavni regiji severne Nemčije.
(64)
Banka HSH je prenehala z izvajanjem dejavnosti na področju refinanciranja lizinških družb in mednarodnih dejavnosti na področju odkupov z zadolžitvijo (Leverage Buy Out - LBO), prekinila pa bo tudi svoje sodelovanje s podjetniškimi strankami v Aziji in Skandinaviji, ki temelji na osebnem pristopu. Enota za poslovanje s podjetji ne bo nudila financiranja zrakoplovov ali ladij na podlagi premoženja. Vendar pa zmožnost banke HSH, da podpira regionalne dejavnosti v glavni regiji, ne bo omejena.
(65)
Banka HSH se bo v glavnem osredotočila na večja srednje velika podjetja v regiji severne Nemčije in na nemška podjetja, ki sodijo v določene glavne gospodarske panoge. Jasno bo osredotočena na donosno poslovanje ter stranke z dobro boniteto in potrebo po več bančnih produktih. Banka HSH si bo prizadevala, da pri teh strankah postane prva izbira.
(66)
Da bi pripomogla k izboljšanju finančnega stanja, si bo poslovna enota vedno bolj prizadevala za pridobivanju depozitov in uporabo struktur financiranja, ki omogočajo sindiciranje, so upravičene do kritja ECB za najeta posojila ali pa jih je mogoče prenesti na vlagatelje.
(67)
Bilanca stanja poslovne enote temeljne banke za nepremičninske posle se bo s 30,5 milijarde EUR v letu 2008 zmanjšala na [9-18] milijard EUR v letu 2014. To pomeni zmanjšanje za [50-70] %.
(68)
Banka HSH bo nudila vse vrste posojilnih produktov in druge bančne produkte, ki so pomembni za nepremičninska podjetja. Banka se bo osredotočila na poslovanje v severni Nemčiji in nemških velemestnih regijah. Glavni poudarek bo na rešitvah financiranja za […] in financiranju projektov z obvladljivo stopnjo tveganja. V poslovni liniji poslovanja z nepremičninami se bo banka HSH osredotočila na financiranje […]. Posebni nepremičninski razredi bodo financirani samo selektivno.
(69)
Dejavnosti v drugih državah - vključno z mednarodnimi nepremičninskimi posli, ki obsegajo podpiranje nemških strank v evropskih velemestnih območjih - se ne bodo več izvajale. Na teh področjih banka HSH ne bo izvajala nobenih novih dejavnosti, obstoječe dejavnosti pa bo zaključila.
(70)
Banka HSH se bo osredotočila predvsem na poklicne vlagatelje v nepremičnine, zlasti na obstoječe stranke ter izbrane vlagatelje v nepremičnine in stranke z vzdržnimi rezultati na področju nepremičnin in velikim potencialom za navzkrižno prodajo, pa tudi stranke, povezane s severno Nemčijo, ki potrebujejo zahtevne strukture financiranja. Banka HSH bo še naprej uporabljala strukture in produkte, ki zmanjšujejo potrebo po financiranju, npr. posle, upravičene do kritih obveznic, posojila, upravičena do kritja s strani ECB, ali financiranje in poroštva, ki jih nudi razvojna banka Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(71)
Bilanca stanja poslovne enote temeljne banke za hranilnice se bo s 8,7 milijarde EUR v letu 2008 zmanjšala na [ 3] milijarde EUR v letu 2014, zlasti z zmanjšanjem dejavnosti refinanciranja hranilnic.
(72)
Krog strank te poslovne enote sestavljajo večinoma hranilnice in stranke v javnem sektorju iz severne Nemčije, pa tudi hranilnice in stranke v javnem sektorju, ki ne prihajajo iz severne Nemčije (sekundarno bančno razmerje).
(73)
Banka HSH nudi številne bančne produkte, ki so osredotočeni na osnovna področja poslovanja hranilnic. To obsega zlasti poslovanje z zasebniki in s podjetji, zakladništvo, upravljanje z lastnimi vrednostnimi papirji in upravljanje kreditnega portfelja.
(74)
V poslovni enoti za zasebno bančništvo se bo bilančna vsota temeljne banke zmanjšala z 1,7 milijarde EUR v letu 2008 na [0,5-1,5] milijarde EUR v letu 2014.
(75)
Banka HSH se bo osredotočila na nudenje storitev bogatim zasebnikom v glavni regiji, severni Nemčiji. Poleg tega bo nudila storitve zasebnega bančništva v nadregionalnih distribucijskih podružnicah, ki spadajo v druge segmente trga. Te storitve bodo obsegale […].
(76)
Banka HSH se bo osredotočila na pridobivanje in podporo bogatih in zelo bogatih zasebnikov in ustanov. V okviru navzkrižne prodaje bo storitve zasebnega bančništva nudila tudi strankam/fizičnim osebam drugih poslovnih enot temeljne banke.
(77)
V poslovni enoti za ladijski promet se bo bilančna vsota zmanjšala z 28,3 milijarde EUR v letu 2008 na približno 15 milijard EUR v temeljni banki v letu 2014, tj. za 46 %.
(78)
Do 31. decembra 2014 tržni delež banke HSH, povezan z novimi posli na področju financiranja ladij v svetovnem merilu, letno ne bo presegel [ 8] %. Poleg tega bo banka HSH zagotovila, da v skladu z vsakoletnimi ocenami trgov do 31. decembra 2014 ne bo med prvimi tremi financerji ladij z največjim letnim obsegom sklenjenih novih poslov na svetu.
(79)
Portfelj banke HSH bo razpršen tako glede vrst ladij kot držav. Glede razredov finančnih instrumentov bo poudarek še naprej na […], pa tudi več […]. Običajna dolgoročna hipotekarna posojila za nove gradnje in financiranje rabljenih ladij bodo pomembni produkti. Poleg tega bo banka HSH selektivno delovala kot ponudnik strukturiranih finančnih storitev.
(80)
Banka HSH bo prenehala s financiranjem ladij RO-RO in križark, pa tudi […], in tako zmanjšala svoje poslovne dejavnosti.
(81)
Banka HSH se bo osredotočila na srednje velike in večje svetovne ladijske družbe, majhne donosne stranke in stranke, ki bodo izbrane na podlagi njihovih skupnih možnosti za ustvarjanje prihodka in vidikov tveganja. Poleg tega bo upoštevala pripravljenost strank glede sindiciranja, pa tudi izpolnjevanje zahtev glede sindiciranja (npr. preglednost) in refinanciranja.
(82)
Poslovna enota za ladijski promet bo v glavnem nudila standardno (27), v določeni meri pa tudi strukturirano financiranje, imela pa bo vlogo organizatorja in vlogo vodenja knjig (mandated lead arranger and bookrunner).
(83)
Poslovna enota temeljne banke za prevoz/letalstvo bo ukinjena. 11,7 milijarde EUR vredna bilanca stanja v letu 2008 bo zapadla v okviru enote za prestrukturiranje ali pa bo prenesena na druge poslovne enote. V prihodnosti banka HSH ne bo izvajala nobenega novega financiranja zrakoplovov na podlagi premoženja. Zaradi zmanjšanja obsega bodo že obstoječe dejavnosti na tem področju zapadle, prodane ali prenesene na enoto za prestrukturiranje. V okviru prestrukturiranja je banka HSH poslovno enoto delno že preoblikovala, oddelka za železnico in infrastrukturo, ki sta še vedno strateško pomembna, pa priključila poslovni enoti za energetiko in infrastrukturo.
(84)
Zaradi prilagoditve poslovne enote za energetiko in infrastrukturo med postopkom prestrukturiranja se bo bilančna vsota enote temeljne banke za energetiko in infrastrukturo v letu 2014 s 4,6 milijarde EUR v letu 2008 (ta podatek se nanaša na prejšnjo poslovno enoto za energetiko) povečala na [5-10] milijard EUR. Poslovna enota za energetiko in infrastrukturo vključuje tudi segment energije iz obnovljivih virov ter segmenta infrastrukture in železnic, ki sta bila prej del poslovne enote za prevoz.
(85)
V segmentu energije bo banka HSH delovala kot vir financiranja projektov na področju vetrne in sončne energije. Ti projekti obsegajo kategorije sredstev za vetrna (kopenska in morska) in sončna (fotovoltaična in toplotna) omrežja, kot dodatno dejavnost pa tudi omrežja v povezavi s projekti vetrne in sončne energije. Ciljna regija za te dejavnosti je predvsem Evropa. Dejavnosti banke HSH, ki so povezane s tradicionalnimi viri energije, in vse dejavnosti na področju energetike v Severni Ameriki se ne bodo več izvajale.
(86)
Prilagoditve poslovnih enot, zlasti ukinitev poslovne enote za letalstvo ter zmanjšanje segmentov mednarodnih nepremičninskih poslov in ladijskega prometa, bodo samodejno vodile k zmanjšanju segmenta drugih bančnih produktov.
(87)
Segment drugih bančnih produktov poleg poslovnega centra obsega tudi poslovanje na kapitalskem trgu, v katerem banka HSH upravlja svojo zakladnico in ki deluje kot dobavitelj bančnih produktov za poslovne enote.
(88)
Banka HSH bo še naprej izboljševala stabilnost in kakovost svojega financiranja. Od konca leta 2012 bo zagotavljala, da bo njen količnik neto stabilnih virov financiranja (NSFR) in njen količnik likvidnostnega kritja) (28) […]. Delež poslovanja temeljne banke v ameriških dolarjih, refinanciran s sredstvi, denominiranimi v ameriških dolarjih (in ne preko zamenjav), se bo do konca leta 2012 povečal na vsaj […] %, do konca leta 2014 pa na vsaj […] %.
(89)
Banka HSH bo še naprej zmanjševala obseg poslovanja na kapitalskem trgu z visokim tveganjem, svojo ponudbo bančnih produktov pa je že precej zmanjšala. Trgovanje za lastni račun je že ukinjeno.
4.4 OPIS FINANČNEGA NAČRTOVANJA V SPREMENJENEM NAČRTU PRESTRUKTURIRANJA
(90)
Banka HSH je predložila podroben poslovni načrt za obdobje 2011-2014, vključno z izkazi poslovnega izida ter kazalniki bilance stanja, donosnosti in proizvodnje, razčlenjen na vsako poslovno enoto in konsolidiran za celo skupino. Banka HSH je predložila tudi analizo občutljivosti v obliki negativnega in najslabšega možnega scenarija za vso skupino. V skladu z napovedmi dobička in izgub bo skupina HSH v letu 2011 utrpela dodatno izgubo v višini približno [100-200] milijonov EUR in stalno povečevala svoj dobiček na približno [400-500] milijonov EUR po obdavčitvi v letu 2014. Kapitalski donos bo v letu 2011 negativen, v letu 2014 pa se bo povečal na okoli [7-8] %. Kapital prvega reda bo v obdobju 2012-2014 dosegel približno [13-16] %. Na zahtevo Komisije finančne napovedi iz spremenjenega načrta prestrukturiranja vključujejo tudi enkratno plačilo v višini 500 milijonov EUR v letu 2011, ki je bilo odbito od čistega dobička pred obdavčitvijo. Po napovedih naj bi se skupna sredstva z 208 milijard EUR v letu 2008 zmanjšala na 120 milijard EUR v letu 2014.
(91)
Najpomembnejše številke iz spremenjenega načrta prestrukturiranja za banko HSH in temeljno banko so prikazane v naslednjih preglednicah.
Preglednica 7
Finančno načrtovanje za banko HSH za obdobje 2011-2014
2008 dejansko
2009 dejansko
2010 dejansko
2011 načrtovano
2012 načrtovano
2013 načrtovano
2014 načrtovano
Skupni prihodki (v milijonih EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Čisti dobiček pred stroški prestrukturiranja (v milijonih EUR)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Čisti dobiček pred obdavčitvijo (v milijonih EUR)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Čisti dobiček (v milijonih EUR)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Razmerje med stroški in prihodki (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Kapitalski donos po obdavčitvi (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Skupna sredstva (v milijardah EUR)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Preglednica 8
Finančno načrtovanje za temeljno banko za obdobje 2011-2014
2008 dejansko
2009 dejansko
2010 dejansko
2011 načrtovano
2012 načrtovano
2013 načrtovano
2014 načrtovano
Skupni prihodki (v milijonih EUR)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Čisti dobiček pred prestrukturiranjem (v milijonih EUR)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Čisti dobiček pred obdavčitvijo (v milijonih EUR)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Razmerje med stroški in prihodki (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Sredstva segmentov (v milijardah EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
Načrt financiranja banke HSH v zvezi s celotno strategijo načrtovanja in v zvezi s strategijo financiranja v ameriških dolarjih.
Preglednica 9
Načrt financiranja banke HSH za obdobje 2010-2014
(v milijardah EUR)
Obseg na vir financiranja
2010 dejansko
2011
2012
2013
2014
Krite obveznice
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Dolgoročne obveznice z državnim jamstvom
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Financiranje v obliki nadrejenih nezavarovanih obveznic
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kratkoročna medbančna posojila
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Medbančna posojila - drugo
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Vloge podjetij in vloge na drobno (do leta 2010)/preostale vloge (stalna povprečna bilanca od leta 2011)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Razvojne banke in komercialna posojila
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hibridni instrumenti (prvega in drugega reda)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Skupaj
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Izvedeni finančni instrumenti
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Skupna sredstva
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Skupna sredstva - (skupne obveznosti + izvedeni finančni instrumenti), ki bodo financirana s kratkoročnim zavarovanim financiranjem, presežki vlog in kapitalom
[…]
[…]
[…]
[…]
(93)
Dolgoročne obveznice z državnim jamstvom se bodo s 44 milijard EUR konec leta 2010 zmanjšale na [13-18] milijard EUR konec leta 2014. Hkrati se bodo skupna sredstva banke HSH zmanjšala za [25-35] milijard EUR. Razlika med skupnimi sredstvi in skupnimi obveznostmi (prilagojena za učinek izvedenih finančnih instrumentov) predstavlja primanjkljaj v načrtu financiranja, ki ga je treba pokriti s kratkoročnim nezavarovanim in zavarovanim financiranjem, pa tudi presežki vlog in kapitalom. Pri načrtovanju v zvezi z vlogami banka HSH upošteva samo del skupnih vlog, ki se štejejo za stabilne (preostale vloge (stalna povprečna bilanca - Bodensatz), čeprav naj bi bil dejanski obseg vlog večji in naj bi pomagal pri kritju finančnega primanjkljaja. Čeprav bi lahko banka del vrzeli v financiranju med financiranimi sredstvi in obveznostmi pokrila s kratkoročnimi medbančnimi posojili, se banka HSH v obdobju prestrukturiranja v absolutnem smislu vedno manj zanaša na kratkoročna medbančna posojila. Glede strategije financiranja v EUR se bo banka HSH v relativnem smislu bolj zanašala na krite obveznice.
Preglednica 10
Strategija financiranja v ameriških dolarjih za obdobje 2010-2014
(v milijardah USD)
Obseg
2010 dejansko
2011
2012
2013
2014
Denominirano financiranje v USD
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Financiranje z zamenjavami v USD
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Skupna sredstva v USD
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Skupna sredstva ladijski promet v USD
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(94)
Medtem ko je v letu 2010 banka HSH 75 % svojih sredstev v ameriških dolarjih financirala z valutnimi zamenjavami, se bo uporaba zamenjav zmanjšala na […] % skupnih sredstev v ameriških dolarjih (vključno s sredstvi enote za prestrukturiranje). Manjšo uporabo financiranja z zamenjavami v relativnem smislu bo banka dosegla z zmanjšanjem sredstev, denominiranih v ameriških dolarjih, s čimer se bo zmanjšal absolutni znesek financiranja v ameriških dolarjih.
(95)
V letu 2010 so hranilnice banki HSH zagotovile [2,5-3,5] milijarde EUR dolgoročnega nezavarovanega financiranja in [200-500] milijonov EUR dolgoročnega zavarovanega financiranja. Ta skupni znesek v višini [2,7-4] milijarde EUR je treba primerjati s [150-250] milijoni skupnih sredstev, ki so jih zagotovile druge deželne banke, in [1-2] milijardama EUR, ki so jih zagotovile druge finančne institucije (zasebne in javne, ki niso hranilnice ali deželne banke).
(96)
Spremenjeni načrt prestrukturiranja kaže izboljšanje stanja kapitala in kapitalskih deležev banke HSH v obdobju prestrukturiranja z načrtovanim deležem navadnega lastniškega kapitala v višini [10-13] % konec leta 2014. Na zahtevo Komisije je banka HSH v svoje finančne napovedi vključila povečanje osnovnega kapitala v višini 500 milijonov EUR v letu 2013.
Preglednica 11
Stanje kapitala banke HSH v obdobju 2010-2015
2009 dejansko
2010 dejansko
2011
2012
2013
2014
2015
Tveganju prilagojena sredstva po jamstvu (v milijardah EUR)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Neporavnano jamstvo (v milijardah EUR)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Razvoj kapitala (v milijardah EUR)
Navadni lastniški kapital prvega reda (v milijardah EUR)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000
Kapital prvega reda (v milijardah EUR)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Skupni kapital (v milijardah EUR)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Kapitalski deleži
Navadni lastniški kapital/tveganju prilagojena sredstva (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Kapital prvega reda/tveganju prilagojena sredstva (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5 ZAVEZE NEMČIJE
(97)
Nemčija se je zavezala, da bo banka HSH izvedla spremenjeni načrt prestrukturiranja, in je predložila zaveze, priložene v Prilogi I in III k temu sklepu.
4.6 SPREMLJANJE
(98)
Nemčija se je zavezala, da bo fiduciar za spremljanje Komisiji predložil podrobna četrtletna poročila. Poročila bodo vsebovala zlasti informacije o povračilu ukrepa za oslabljena sredstva (v skladu s Prilogo V k Sporočilu Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti, v nadaljnjem besedilu: sporočilo o oslabljenih sredstvih (29)) in o izvajanju spremenjenega načrta prestrukturiranja (v skladu z odstavkom 46 Sporočila Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči, v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o prestrukturiranju (30)).
5. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE GLEDE UKREPOV POMOČI ZA BANKO HSH
(99)
Komisija je 30. oktobra 2009 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali je bila zaščita pred tveganjem v skladu s pogoji iz sporočila o oslabljenih sredstvih glede opredelitve upravičenih sredstev, vrednotenja (vključno z metodologijo vrednotenja), povračila in upravljanja z oslabljenimi sredstvi. Poleg tega je Komisija želela preučiti pogoje ukrepa dokapitalizacije, porazdelitve bremena in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence.
(100)
Glede upravičenosti sredstev, kritih z zaščito pred tveganjem, je Komisija izrazila pomisleke (odstavek 40 sklepa o začetku postopka), ali izpolnjujejo merila za upravičenost iz sporočila o oslabljenih sredstvih, saj je neposredno pod opredelitev oslabljenih sredstev iz Sporočila spadal samo majhen del zaščitenega portfelja.
(101)
Glede preglednosti in razkritja je Komisija v odstavku 42 sklepa o začetku postopka navedla, da je banka HSH predložila poročila neodvisnih strokovnjakov o vrednotenju, ki so zajela samo preostali del zaščitenega portfelja, namreč velik del strukturiranih dolžniških vrednostnih papirjev. Poleg tega Nemčija takrat ni zagotovila potrditve postopka in rezultatov vrednotenja s strani nemškega bančnega regulatorja BaFin.
(102)
Glede upravljanja s sredstvi je Komisija v odstavku 44 sklepa o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali načrtovana ureditev banke HSH izpolnjuje zahteve iz sporočila o oslabljenih sredstvih, saj bi vsa sredstva ostala na bilanci stanja banke HSH.
(103)
Glede vrednotenja je Komisija v odstavku 46 sklepa o začetku postopka navedla, da so neodvisni strokovnjaki izvedli samo vrednotenje portfelja strukturiranega kredita in da takrat Komisija ni imela dovolj informacij za oceno realne ekonomske vrednosti celotnega zaščitenega portfelja. Komisija je želela preveriti predpostavke o korelaciji, uporabljene za zaščitena sredstva.
(104)
Glede povračila je Komisija v odstavku 49 sklepa o začetku postopka izrazila pomisleke glede ustreznosti porazdelitve bremena, saj je sporočilo o oslabljenih sredstvih od banke HSH zahtevalo, da h kritju izgub ali tveganj prispeva v obliki klavzul o prvi izgubi (običajno z vsaj 10 %). Poleg tega je Komisija v odstavku 51 in naslednjih sklepa o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali je plačilo v višini 400 bazičnih točk ustrezno nadomestilo za tveganje, ki sta ga sprejela lastnika v javnem sektorju.
(105)
Glede ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja je Komisija v odstavku 59 sklepa o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali bo banka HSH lahko ponovno vzpostavila dolgoročno uspešno poslovanje. Komisijo je zlasti glede na precejšnje zanašanje banke HSH na medbančna posojila zanimalo, ali bo predstavljena strategija financiranja po izteku javnih jamstev srednje- in dolgoročno vzdržna tudi samostojno.
(106)
V odstavkih 60 in 61 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke glede temeljnih predpostavk prvotnega načrta prestrukturiranja v zvezi s stopnjami rasti in obrestnimi maržami na sredstva. Komisija je imela pomisleke zlasti glede povečanih marž v segmentu zasebnega bančništva in predpostavk glede rasti v segmentih ladijskega prometa in prevoza, v katerih je banka HSH že imela sorazmerno velike tržne deleže.
(107)
V odstavku 62 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke glede načrta banke HSH, da v precejšnji meri nadaljuje svoje mednarodne dejavnosti na kapitalskem trgu, obenem pa navedla, da namerava svoje poslovanje preusmeriti na regionalne dejavnosti. V odstavku 62 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke tudi glede tega, ali je pričakovanje, da bo banka svojo prejšnjo bonitetno oceno A povrnila v letu 2013, realno.
(108)
Glede lastnega prispevka udeleženke je Komisija navedla, da v prvotnem načrtu prestrukturiranja ni nobenih daljnosežnih predlogov. Ni bilo jasno, kakšen je obseg lastnega prispevka v obliki odprodaje. Glede porazdelitve bremena manjših delničarjev je Komisija izrazila pomisleke glede vrednotenja banke HSH in s tem tudi glede cene novo izdanih delnic. V odstavkih 10 in 32 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali bi lahko imeli združenji hranilnic in investicijska družba Flowers, ki niso sodelovale pri dokapitalizaciji, z ohranjanjem previsokih deležev v banki HSH korist od kapitalske injekcije.
6. PRIPOMBE NEMČIJE
(109)
Nemčija je 17. decembra 2009 predložila skupne pripombe lastnikov v javnem sektorju in banke HSH na sklep o začetku postopka.
6.1 PRIPOMBE NA ZAŠČITO PRED TVEGANJEM
(110)
Nemčija je menila, da je pravna ocena zaščite pred tveganjem s strani Komisije napačna, saj je temeljila na uporabi sporočila o oslabljenih sredstvih, ki po mnenju Nemčije v tej zadevi ni bilo relevantno.
(111)
Nemčija se ni strinjala z oceno Komisije, da je treba uporabiti sporočilo o oslabljenih sredstvih in da mora Komisija ne glede na obdobje, v katerem so bili ukrepi pomoči oblikovani ali priglašeni, uporabljati zakone in smernice, ki so veljali v času sprejetja sklepa (31). Po mnenju Nemčije bi bilo tako stališče pravilno samo, če bi ocenjeni ukrep sodil na področje uporabe zadevne pravne določbe ali sporočila, vendar pa v tem primeru ni bilo tako. Nemčija je nadalje trdila, da sporočila o oslabljenih sredstvih ni mogoče razumeti, kot da zajema vse vrste ukrepov podpore, namenjene oslabljenim sredstvom. Sporočilo o oslabljenih sredstvih bi bilo treba obravnavati zgolj kot upravno navodilo, ki je namenjeno samo zagotavljanju dosledne upravne prakse in zavezuje samo Komisijo. Združljivost zaščite pred tveganjem z notranjim trgom bi bilo treba oceniti neposredno na podlagi PDEU. Po mnenju Nemčije je dejstvo, da cilj jamstva na drugo izgubo in sestava zaščitenega portfelja ne sodita na področje sporočila o oslabljenih sredstvih, dokaz, da v primeru banke HSH Sporočilo ni relevantno.
(112)
Nemčija je navedla, da je zaradi uporabe sporočila o oslabljenih sredstvih okvir za ocenjevanje napačen, glede elementa pomoči, vrednosti portfelja, povračila ukrepa in obsega prestrukturiranja pa za banko HSH neugoden.
(113)
Nemčija se je sklicevala na odstavek 38 sklepa o začetku postopka, v katerem je Komisija navedla težave pri ocenjevanju tržne vrednosti portfelja, ki je bil sestavljen v glavnem iz posojil podjetjem. Nemčija je te težave navedla kot dokaz, da jamstvo na drugo izgubo ne bi smelo biti ocenjeno na podlagi sporočila o oslabljenih sredstvih. Poudarila je, da je Komisija z ekstrapolacijo dobila znesek pomoči, ki je enak nominalni vrednosti jamstva. Nemčija je nadalje trdila, da je tak rezultat dokaz, da je bila izbrana metoda napačna, saj je Komisija element pomoči jamstva ocenila kot enakega elementu pomoči dokapitalizacije, čeprav je narava teh dveh ukrepov različna. Dokapitalizacija je bila trajna kapitalska injekcija, jamstvo pa je bil samo ukrep za regulativno stabilnost, omejen na zapadlost kritih sredstev.
(114)
Nemčija je poudarila, da je ocena elementa pomoči na podlagi tržne vrednosti pokazala, da je Komisija napačno razumela naravo zaščite pred tveganjem, ki ni zajemala tržnih nihanj. Nemčija je menila, da bi morala Komisija element pomoči jamstva na drugo izgubo določiti v skladu s splošnimi pravili o državni pomoči in zlasti Obvestilom Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (32) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o poroštvih). Če bi bilo priznano, da je povračilo za zaščito pred tveganjem tržno naravnano, bi po mnenju Nemčije uporaba obvestila o poroštvih vodila v mejni element pomoči.
(115)
Četudi bi bila uporaba sporočila o oslabljenih sredstvih ustrezna, je Nemčija menila, da ga je Komisija glede količinske opredelitve elementa pomoči in povračila, porazdelitve bremena in upravljanja s sredstvi s strani enote za prestrukturiranje uporabila napačno. Element pomoči jamstva na drugo izgubo ni pravilen, ker glede prenosa in tržne vrednosti portfelja niso bile postavljene pravilne predpostavke. Glede povračila učinka razbremenitve kapitala je Nemčija poudarila, da je ocena učinka razbremenitve kapitala v sklepu o začetku postopka temeljila na starih podatkih. V skladu z novejšimi predloženimi podatki bi bil učinek razbremenitve kapitala precej manjši. Predhodna ocena Komisije glede porazdelitve bremena je napačna in preveč omejena, saj je Komisija upoštevala samo tranšo prve izgube jamstva, ki pa je precej nižja od 10 % zaščitenega portfelja, ki jih zahteva sporočilo o oslabljenih sredstvih. Med porazdelitvijo bremena in tranšo prve izgube, merjene v absolutnih številkah, ni nobene povezave. Poleg tega bi banka HSH prevzela vse izgube, ki bi presegale tranšo druge izgube. Glede upravljanja s sredstvi načela sporočila o oslabljenih sredstvih ne veljajo za zaščito pred tveganjem, ločeno upravljanje z vsemi zaščitenimi sredstvi pa ne bi bilo razumno. Banka HSH bo morda ustanovila enoto za prestrukturiranje in vse do ravni upravnega odbora zagotovila jasno računovodsko in organizacijsko razmejitev med temeljno banko in enoto za prestrukturiranje.
(116)
Nemčija se ni strinjala z vrednotenjem sredstev iz odstavka 47 sklepa o začetku postopka. Zaščiteni portfelj je obsegal večinoma posojila strankam, ki jih je pri vrednotenju na podlagi denarnega toka težko ovrednotiti. Metode vrednotenja, ki za simulacijo tržnih negotovosti uporabljajo pavšalne odbitke in so bile oblikovane za vrednotenje „sestavljenih“ sredstev, v tem primeru niso bile primerne za vrednotenje zaščitenega portfelja. Medtem ko so zunanji strokovnjaki portfelj strukturiranega kredita ovrednotili z metodo vrednotenja na podlagi denarnega toka, so bila sredstva v precej večjem kreditnem portfelju vrednotena s standardno kreditno analizo v skladu z regulativnimi pravili. Glavni cilj take analize je bila kreditna sposobnost posojilojemalca.
(117)
Nemčija je trdila, da uporaba metod izračunavanja iz sporočila o oslabljenih sredstvih za jamstvo na drugo izgubo (kot je opisana v sklepu o začetku postopka) ni bila primerna, in sklenila, da bi bilo treba za določitev povračila uporabiti obvestilo o poroštvih. Nemčija je na več sestankih, telefonskih konferencah in drugih izmenjavah podatkov med januarjem in avgustom 2010 predložila informacije, ki kažejo, da bi popolno vračilo neupravičeno prejetih sredstev […] negativno vplivalo na zmožnost banke HSH, da ponovno vzpostavi uspešno poslovanje.
6.2 PRIPOMBE O DOKAPITALIZACIJI
(118)
Nemčija je zavzela stališče, da je ocena ukrepa dokapitalizacije s strani Komisije v zvezi z vrednotenjem banke HSH in pravno oceno morebitnih koristi manjšinskih delničarjev, ki pri dokapitalizaciji niso sodelovali, napačna.
(119)
Pomisleki Komisije glede vrednotenja banke HSH so temeljili na napačnih dejstvih. Ni bilo pomembno, da znižanje bonitetne ocene banke HSH s strani bonitetne agencije S&P ni bilo upoštevano pri vrednotenju, ki ga je izvedlo podjetje PwC, obstajali pa so dobri razlogi za prepričanje, da bo banka HSH v letu 2013 ponovno pridobila oceno A.
(120)
Glede cen novo izdanih delnic so bili diskonti v višini 30-60 % za banke, ki kotirajo na borzi, nekaj običajnega. Vrednotenje banke HSH je bila ustrezna podlaga za določanje cene novo izdanih delnic, „stari“ delničarji banke HSH pa zaradi prevelikega deleža v banki HSH od ukrepov pomoči niso imeli koristi.
6.3 PRIPOMBE O ZAŠČITI PRED TVEGANJEM IN DOKAPITALIZACIJI OB UPOŠTEVANJU NEOMEJENEGA DRŽAVNEGA JAMSTVA S STRANI LASTNIKOV V JAVNEM SEKTORJU (JAMSTVO GEWÄHRTRÄGERHAFTUNG)
(121)
Nemčija je trdila, da bi banka HSH brez ukrepov pomoči bankrotirala in da bi bila lastnika v javnem sektorju odgovorna za precej višje izgube pri neomejenem državnem jamstvu (jamstvo Gewährträgerhaftung). Morebitni zahtevki na podlagi jamstva Gewährträgerhaftung so bili ocenjeni na približno 30 milijard EUR ali več. Nemčija je poudarila, da bi zasebni vlagatelj v položaju lastnikov v javnem sektorju sprejel enake ukrepe pomoči, da bi se izognil višjim izgubam.
(122)
Nemčija je menila, da so ukrepi pomoči izpolnili načelo zasebnega vlagatelja in zato ne pomenijo državne pomoči. Načelo zasebnega vlagatelja je izpolnjeno, če je mogoče razumno trditi, da bo podjetje ponovno vzpostavilo uspešno poslovanje in če bi bili stroški likvidacije podjetja višji od ukrepov v zvezi s kapitalom (33). Po mnenju Nemčije je bil prvotni načrt prestrukturiranja, predložen 1. septembra 2009, zadosten dokaz zmožnosti banke HSH, da ponovno vzpostavi uspešno poslovanje. Glede ocene stroškov likvidacije je Nemčija trdila, da bi bilo treba razlikovati med obveznostmi lastnikov v javnem sektorju, ki jih imata kot lastnika banke HSH in kot javna organa. Njunih obveznosti, ki jih imata kot javna organa (denarno nadomestilo za brezposelnost, prispevki za socialno zavarovanje) pri oceni stroškov likvidacije ni mogoče upoštevati. Pri stroških likvidacije se lahko upoštevajo samo njune obveznosti, ki jih imata kot lastnika banke HSH. Da bi podprla svojo trditev, da je treba pri preverjanju izpolnjevanja načela zasebnega vlagatelja upoštevati obveznosti, ki izhajajo iz že ustrezno dodeljene pomoči, se je Nemčija sklicevala na sodbo v zadevi Linde (34). Jamstvo Gewährträgerhaftung je Komisija odobrila, zato je to jamstvo združljiva državna pomoč. Poleg tega so obveznosti, ki jih krije jamstvo Gewährträgerhaftung, povezane z obveznostmi zveznih dežel, ki jih imata kot lastnika banke HSH in ne kot javna organa. Jamstvo je bilo po svoji naravi primerljivo s „patronatsko izjavo“ (Patronatserklärung). Zato bi bilo treba obveznosti lastnikov v javnem sektorju, ki izhajajo iz jamstva Gewährträgerhaftung in znašajo vsaj 30 milijard EUR, upoštevati pri ocenjevanju stroškov likvidacije. Nemčija je sklenila, da bi bili stroški likvidacije precej višji od ukrepov v zvezi s kapitalom, ki sta jih banki HSH zagotovila lastnika v javnem sektorju. Zato so pogoji načela zasebnega vlagatelja izpolnjeni in ukrepi pomoči ne pomenijo državne pomoči.
6.4 PRIPOMBE O USPEŠNEM POSLOVANJU BANKE HSH
(123)
Čeprav je bila prvotno po mnenju Nemčije predhodna ocena Komisije o poslovnem modelu banke HSH iz odstavka 62 sklepa o začetku postopka preveč negativna, je kasneje, da bi ublažila pomisleke Komisije, posodobila prvotni načrt prestrukturiranja banke HSH.
6.5 PRIPOMBE O UKREPIH V ZVEZI Z LASTNIM PRISPEVKOM IN IZRAVNALNIH UKREPIH
(124)
Nemčija je trdila, da ukrepi v zvezi z lastnim prispevkom iz prvotnega načrta prestrukturiranja, ki obsegajo povračilo ukrepov, sprostitev kapitalskih rezerv, prodajo hčerinskih družb in zmanjšanje stroškov, skupno znašajo 5,9 milijarde EUR in bi morali zadoščati.
(125)
Čeprav je Nemčija sprva menila, da predlagani izravnalni ukrepi, ki so obsegali zmanjšanje bilance stanja, prenehanje donosnih poslovnih portfeljev, zaprtje 12 (35) od 21 poslovalnic v tujini in prodajo velikih hčerinskih družb (REAG in DAL (36)), zadoščajo, jih je kasneje v spremenjenem načrtu prestrukturiranja ponovno preučila.
7. PRIPOMBE TRETJIH STRANI
(126)
Poleg tega je Komisija prejela tudi pripombe zainteresiranih strani. Združenji hranilnic sta pripombe predložili 30. novembra 2011 in 11. decembra 2009, investicijska družba Flowers pa 17. decembra 2009.
7.1 PRIPOMBE ZDRUŽENJ HRANILNIC SCVSH IN SVB
(127)
Združenji hranilnic se nista strinjali s predhodnim mnenjem Komisije, da sta imeli nesorazmerno korist od dokapitalizacije, ki so jo banki HSH odobrili delničarji iz javnega sektorja, saj sta menili, da je bila cena novo izdanih delnic precej nizka.
(128)
Razdelitev postopka v primeru banke HSH, pri čemer bi bili ukrepi pomoči odobreni v enem postopku, posredna pomoč manjšinskih delničarjev pa bi bila obravnavana v drugem postopku, bi pomenila kršitev člena 7 Uredbe (ES) št. 659/1999 (37) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba). Ukrep pomoči ne more biti hkrati združljiv z notranjim trgom glede banke HSH in nezdružljiv glede lastnikov banke HSH. Zaradi negativnega sklepa o dokapitalizaciji glede združenj hranilnic in investicijske družbe Flowers bi dokapitalizacija postala nezdružljiva pomoč. Po mnenju združenj hranilnic bi morala Komisija vprašanje porazdelitve bremena s strani manjšinskih delničarjev obravnavati v splošnem okviru ocene porazdelitve bremena v zvezi z dokapitalizacijo.
(129)
Glede pomisleka Komisije, da se manjšinski deleži niso dovolj zmanjšali, združenji hranilnic nista razumeli, kako naj bi to pomenilo državno pomoč. Menili sta, da je bilo zmanjšanje deležev sekundarni učinek dokapitalizacije. Poleg tega pogoji člena 107(1) PDEU niso bili izpolnjeni, saj združenji hranilnic v smislu pravil o državni pomoči nista bili podjetji. Združenji hranilnic SGVSH in SVB na trgu nista bili aktivni; deleže sta držali samo v imenu svojih članic (javnih hranilnic v mestu Hamburg in zvezni deželi Schleswig-Holstein). Ugodnost za hranilnice se je odražala samo v povečanju vrednosti delnic banke HSH, ki je bilo zajeto v vseh kapitalskih injekcijah. Poleg tega domnevna ugodnost ni bila dodeljena iz državnih sredstev. Stopnja zmanjšanja deleža je bila odvisna od števila delnic in cene delnice. Cene ni določila država, ampak se je o njej odločalo na sestanku delničarjev. Te odločitve ni mogoče pripisati državi in v skladu s sodbo v zadevi Stardust Marine (38) ne more pomeniti državne pomoči. V vsakem primeru domnevna ugodnost ni imela nobenega vpliva na konkurenčni položaj hranilnic na trgih, na katerih so delovale. Zato domnevna ugodnost ni izkrivljala konkurence ali vplivala na trgovino med državami članicami.
(130)
Združenji hranilnic sta poudarili tudi, da Komisija v drugih zadevah glede dokapitalizacije ni preučila sekundarnih učinkov. Prav tako pa sodišče Unije takega pristopa ni uporabilo pri sodbi v zadevi WestLB (39). Poleg tega sta združenji hranilnic ugotovili, da Komisija ni preučila sekundarnih učinkov v drugih zadevah, v katerih je bila cena na novo izdanih delnic izjemno visoka (40), in sklenili, da bi preiskava tega vprašanja samo v zadevah kot v primeru banke HSH in banke BayernLB kršila načelo enake obravnave.
(131)
Združenji hranilnic sta nadalje pojasnili, da so imeli delničarji v delniški družbi (Aktiengesellschaft) možnost nakupa novih delnic. Vendar pa je bila to samo možnost nakupa in ne obveznost. Združenji hranilnic sta menili, da je bila cena na novo izdanih delnic primerna, vendar zaradi finančnih razlogov nista mogli sodelovati pri dokapitalizaciji.
(132)
Poleg tega sta združenji hranilnic trdili, da sta v letu 2008 znatno prispevali k ukrepom v zvezi s kapitalom v korist banke HSH. Združenji hranilnic sta julija 2008 tihi delež v znesku 685 milijonov EUR pretvorili v 125 milijonov EUR kapitala in 560 milijonov EUR kapitalskih rezerv. Združenji hranilnic sta julija 2008 skupaj z investicijsko družbo Flowers vpisali obvezni zamenljivi tihi kapitalski prispevek (hibridni instrument) v višini 962 milijonov EUR (od tega sta združenji hranilnic vpisali 660,5 milijona EUR). Konec leta 2008 je banka HSH sprostila kapitalske rezerve v višini 3,1 milijarde EUR, da bi nadomestila bilančne izgube in se izognila absorbiranju izgub hibridnih instrumentov. Zaradi tega sta združenji hranilnic izgubili svojih 560 milijonov EUR kapitalskih rezerv. Obvezni zamenljivi tihi kapitalski prispevek je absorbiral izgube. Kupon na ta instrument ni bil plačan. Združenjema hranilnic dividende niso bile izplačane že od leta 2008.
(133)
Maja 2009 sta bili združenji hranilnic pripravljeni prodati svoje deleže. Vendar pa prodaja ni bila mogoča zaradi „holdinškega sporazuma“, ki sta ga združenji 25. marca 2003 sklenili z lastnikoma v javnem sektorju. Stranke sporazuma so se zavezale, da bodo svoje glasovalne pravice uporabljale tako, da bosta lastnika v javnem sektorju in združenji hranilnic ohranili večinske glasovalne pravice, dogovorili pa so se tudi, da določenega odstotka svojih deležev ne bodo prodali. Holdinškega sporazuma ni bilo mogoče prekiniti pred 31. decembrom 2013.
(134)
Združenji hranilnic sta poudarili, da sta se njuna deleža med dokapitalizacijo precej zmanjšala, in sicer s 13,2 % in 1,62 % na 4,7 % oziroma 0,6 %. S 85,5 % neposrednih in posrednih deležev sta imela lastnika v javnem sektorju skupni nadzor nad vsemi strateškimi odločitvami v banki HSH. Z vidika zasebnega vlagatelja je skupni nadzor pomenil dodatno zmanjšanje vrednosti delnic v lasti manjšinskih delničarjev.
(135)
Združenji hranilnic sta ugotovili, da vrednotenja banke HSH pri podjetju PwC niso naročili manjšinski delničarji, ampak banka HSH. Podjetje PwC je vrednotenje izvedlo v skladu z veljavnimi načeli za vrednotenje. Združenji hranilnic sta trdili, da bi bilo treba upoštevati posebne vrednosti in spremenjeno premijo tveganja, zaradi česar bi bila cena delnice določena na 30 EUR za delnico. Združenji hranilnic sta sklenili z ugotovitvijo, da sta bila njuna deleža močno zmanjšana, izgubo pa sta ocenili na približno 200 milijonov EUR.
7.2 PRIPOMBE INVESTICIJSKE DRUŽBE FLOWERS
(136)
Investicijska družba Flowers je navedla podobne trditve kot združenji hranilnic. Poleg tega je trdila, da so sami že precej prispevali k prestrukturiranju banke HSH. Zlasti je ugotovila, da so bili ukrepi v zvezi s kapitalom, ki so bili julija 2008 sprejeti v korist banke HSH, tesno povezani s kapitalsko injekcijo maja 2009. Investicijska družba Flowers je julija 2008 vložila 300 milijonov EUR v gotovini. Od obveznega zamenljivega tihega kapitalskega prispevka v višini 962 milijonov EUR je investicijska družba Flowers vpisala 301,5 milijona EUR. Obvezni zamenljivi tihi prispevek je bil udeležen pri izgubah; kupon ni bil plačan. Vlagatelji so zagotovili 48 % teh ukrepov v zvezi s kapitalom, kar je precej presegalo njihov delež, ki je takrat znašal 25,67 %.
(137)
Investicijska družba Flowers se ni strinjala s predhodno oceno Komisije iz odstavkov 65 in 73 sklepa o začetku postopka, ki se je nanašala na nezadosten lastni prispevek in pomanjkanje dejanskih ukrepov v zvezi s porazdelitvijo bremena. V letu 2009 je družba od kapitalskih rezerv v višini 3,1 milijarde EUR, ki jih je sprostila banka HSH, odkupila delež v višini 794 milijonov EUR. Sklicevala se je na odločitev v zadevi Commerzbank (41) in trdila, da je v zadevnem primeru Komisija upoštevala prodajo hčerinskih družb in drugih sredstev kot zadosten lastni prispevek, prepoved plačila kuponov in izplačila dividend pa kot porazdelitev bremena. Vlagatelji so menili, da bi bilo treba upoštevati ukrepe v zvezi s kapitalom iz leta 2008.
(138)
Vlagatelji so trdili, da bi bilo treba njihovo izgubo manjšine, ki lahko prepreči sprejetje, do česar je prišlo zaradi zmanjšanja deležev, prav tako upoštevati kot lastni prispevek. Kljub zmanjšanju njenega deleža na 9,19 % bi bila družba na podlagi jamstva Gewährträgerhaftung v skladu s svojim deležem pred dokapitalizacijo, tj. 26,85 %, še vedno odgovorna. Vlagatelji so tudi oporekali pomislekom Komisije glede vrednotenja banke HSH in previsoke cene delnic. Trdili so, da številni vidiki, ki bi zvišali vrednost delnic, niso bili ustrezno upoštevani.
(139)
Nazadnje so vlagatelji poudarili, da nemška zakonodaja ne določa prenosa delnic, zaradi česar povračilo posredne pomoči manjšinskim delničarjem ne bi bilo mogoče. Vlagatelji so menili, da razdelitev tega postopka ne bi bila mogoča, saj je bil v korist banke HSH odobren samo en ukrep pomoči.
8. PRIPOMBE NEMČIJE NA PRIPOMBE TRETJIH STRANI
(140)
Nemčija je predložila pripombe na trditve združenj hranilnic in investicijske družbe Flowers. Nemčija je še naprej trdila, da je bilo vrednotenje banke HSH ustrezno in da manjšinski delničarji niso imeli koristi od nobene posredne državne pomoči. Poleg tega je bila Nemčija naklonjena razdelitvi postopka, če bi to pospešilo zaključek zadeve, kar so pričakovali tako banka HSH kot trgi. Nemčija je imela pomisleke glede tega, da je dokapitalizacija homogen pravni akt, ki ga je treba oceniti v enem sklepu. Sklicevala se je na sodno prakso sodišča Unije in trdila, da bi bila razdelitev postopka pravno mogoča in da različni pravni oceni enega ukrepa pomoči v zvezi z različnimi upravičenci, tj. banke HSH in manjšinskih delničarjev, ne bi ogrozili združljivosti ukrepa pomoči v korist banke HSH. Sorazmernost ukrepa pomoči v zvezi z banko HSH bi lahko bila zagotovljena s sklopom ukrepov v načrtu prestrukturiranja, morebitno ugodnost za manjšinske delničarje zaradi previsoke cene izdanih delnic pa bi bilo treba obravnavati in popraviti na drugačen način. Nemčija se ni strinjala z investicijsko družbo Flowers, da nemška zakonodaja ne določa prenosa delnic, zaradi česar povračilo posredne pomoči manjšinskim delničarjem ne bi bilo mogoče. Nemčija je trdila, da je tak prenos na podlagi nemške zakonodaje mogoč, pa tudi če ne bi bil, Nemčija pomanjkanja izvršilnih sredstev ne bi mogla navesti kot razlog za neizvršitev sklepa Komisije o vračilu.
9. OCENA
9.1 OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI
(141)
V skladu s členom 107(1) PDEU je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, če vpliva na trgovino med državami članicami“.
(142)
Za opredelitev ukrepa kot državne pomoči morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: a) financirana mora biti s strani države ali iz državnih sredstev; b) dodeliti mora prednost, ki bi lahko bila v korist določenih podjetij ali proizvodnje določenega blaga; c) ta prednost mora biti selektivna in d) pomoč mora izkrivljati konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljala, in lahko vpliva na trgovino med državami članicami. Ti pogoji so kumulativni, zato morajo biti prisotni vsi, da se ukrep lahko opredeli kot državna pomoč. Komisija vztraja pri svojem stališču, da so pogoji izpolnjeni.
(143)
Prvič, ukrepe je odobrila javnopravna ustanova HSH Finanzfonds AöR. Ustanova, ki sta jo ustanovila lastnika v javnem sektorju, je subjekt nemškega javnega prava; je v njuni lasti, obvladujeta pa jo v enakih deležih. Ustanovljena je bila z deželnim sporazumom med zveznima deželama Hamburg in Schleswig-Holstein (42), ki je bil podpisan 3. aprila 2009 v Kielu in 5. aprila 2009 v Hamburgu. Namen javnopravne ustanove HSH Finanzfonds AöR je podpora banke HSH v imenu lastnikov v javnem sektorju. Da bi izpolnila svojo nalogo, je javnopravna ustanova HSH Finanzfonds AöR pooblaščena za izdajo jamstev v višini do 10 milijard EUR za nakup delnic banke HSH in pridobivanje posojil za take nakupe. V skladu z odstavkom 3 deželnega sporazuma so lastniki v javnem sektorju odgovorni za obveznosti javnopravne ustanove HSH Finanzfonds AöR. Ukrepi so zato očitno financirani s strani države.
(144)
Drugič, da bi se izognili insolventnosti banke HSH (43) in ji posledično pomagali, da nadaljuje s poslovanjem, sta bili vzpostavljeni zaščita pred tveganjem in dokapitalizacija. Zato ukrepi pomenijo gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) PDEU.
(145)
Tretjič, ukrepi so izrecno namenjeni banki HSH in so zato selektivni.
(146)
Ne nazadnje, da bi zadevni ukrepi pomenili državno pomoč, morajo izkrivljati konkurenco ali groziti, da jo bodo izkrivljali, in lahko vplivajo na trgovino med državami članicami. Te učinke se lahko oceni na podlagi zneska pomoči, značilnosti ukrepa pomoči in prejemnika pomoči (44). Zaradi ukrepov pomoči se je banka HSH izognila insolventnosti in ostala dejavna na številnih trgih. Banka HSH je mednarodno dejavna banka, ki konkurira drugim bankam v Nemčiji in drugih državah. Poleg tega je banka HSH sistemsko pomembna za nemški bančni sistem (45) in velik konkurent na področju financiranja ladij in letalstva (banka HSH je največji vir financiranja ladij na svetu in ima velik tržni delež na področju financiranja letalstva). Prejela je sorazmerno visok znesek pomoči (glej v nadaljevanju): natančneje, zaščita pred tveganjem krije približno 75 % njene bilance stanja. Ob upoštevanju učinka ukrepa, položaja banke HSH v bančnem sektorju in zlasti na področju financiranja ladijskega prometa ter zneska pomoči bi lahko prednost, dodeljena banki HSH, vplivala na trgovino med državami članicami.
(147)
Na to oceno niso vplivale pripombe Nemčije in tretjih strani. Pripombe Nemčije o naravi pomoči ukrepov v korist banke HSH so protislovne. Po eni strani Nemčija trdi, da bi morala Komisija zaščito pred tveganjem oceniti na podlagi obvestila o poroštvih namesto sporočila o oslabljenih sredstvih, ki očitno predvideva, da zaščita pred tveganjem pomeni državno pomoč. Po drugi strani, kot je povzeto v oddelku 6.3 tega sklepa, pa Nemčija trdi, da bi zaradi neomejenega državnega jamstva (jamstva Gewährträgerhaftung), ki je po ocenah krilo zahtevke v višini vsaj 30 milijard EUR, zasebni vlagatelj v položaju lastnikov v javnem sektorju prav tako sprejel zadevne ukrepe za reševanje banke HSH in se tako izognil večjim izgubam. Nemčija trdi, da je na podlagi tega načelo zasebnega vlagatelja izpolnjeno in da zadevni ukrepi zato ne pomenijo državne pomoči.
(148)
Nemčija si je napačno razlagala sodno prakso, ki jo je navajala. Trdi namreč, da bi bilo treba v zadevnem primeru en ukrep pomoči (neomejeno državno jamstvo, Gewährträgerhaftung) obravnavati kot strošek likvidacije, zaradi česar bi lahko druge ukrepe državne pomoči (dokapitalizacijo in zaščito pred tveganjem) razglasili za skladne z načelom zasebnega vlagatelja. V zadevi Linde so stranke pod tržnimi pogoji sklenile transakcijo, v kateri je sodelovala podružnica, da bi prekinile predhodno sklenjeno dobavno pogodbo, ki je bila prav tako sklenjena pod tržnimi pogoji, ker so zaradi te dobavne pogodbe nastale precejšnje letne izgube. Splošno sodišče je navedlo, da „[t]a obsežni dogovor predstavlja običajni trgovinski posel, v katerem sta se [Treuhandanstalt] in LWG obnašala kot razumna udeleženca v tržnem gospodarstvu. Očitno je, da so ju spodbujali predvsem poslovni vidiki in da nista upoštevala nobenih ciljev gospodarske ali socialne politike“ (46). Ti dve zadevi pa nista primerljivi, saj sta bili v zadevi Linde obe transakciji sklenjeni pod tržnimi pogoji, medtem ko v zadevnem primeru nobena od transakcij ni bila sklenjena pod tržnimi pogoji.
(149)
Jamstvo Gewährträgerhaftung je na podlagi statuta ali predpisov opredeljeno kot neposredna odgovornost regionalnega organa ali javnopravnega združenja do upnikov javnopravne kreditne ustanove za vse njene obveznosti. Jamstvo Gewährträgerhaftung tako garanta („Gewährträger“) zavezuje, da posreduje v primeru insolventnosti ali likvidacije kreditne ustanove. Ustvarja neposredne zahtevke upnikov kreditne ustanove do garanta, ki pa ga je k posredovanju mogoče pozvati samo, če sredstva kreditne ustanove ne zadoščajo za poplačilo upnikom. Jamstvo Gewährträgerhaftung je časovno neomejeno, neomejen pa je tudi njegov znesek. Poleg tega kreditna ustanova za jamstvo ne plačuje nobenega nadomestila (47). Na kratko, jamstvo Gewährträgerhaftung pomeni neizplačljivo neomejeno podrejeno odgovornost pravnega subjekta javnega prava (občine ali zvezne dežele) za zahtevke upnikov do javne ustanove (javne banke), če je ta ustanova insolventna. Zasebni vlagatelj v položaju lastnikov v javnem sektorju banki ne bi odobril neomejenega neizplačljivega jamstva, ki krije celotno bilanco stanja te banke, kot sta to z jamstvom Gewährträgerhaftung storila lastnika v javnem sektorju.
(150)
Komisija je jamstvo Gewährträgerhaftung dejansko štela za državno pomoč. Nemčijo je pozvala, naj jamstvo Gewährträgerhaftung odpravi.
(151)
Jamstvo Gewährträgerhaftung je del javnega prava. Lastnika v javnem sektorju sta na podlagi tega jamstva odgovorna kot javna organa in ne kot zasebna lastnika. V skladu s prakso odločanja Komisije (48) in sodno prakso (49) stroški likvidacije krijejo samo obveznosti, ki bi jih plačal zasebni vlagatelj. Kot je navedeno v uvodni izjavi (149), zasebni vlagatelj banki ne bi odobril neomejenega neizplačljivega jamstva, ki krije njeno celotno bilanco stanja. Zato sodba v zadevi Linde za oceno te zadeve ni tako zelo pomembna, saj obveznosti na podlagi jamstva Gewährträgerhaftung ni mogoče šteti za stroške likvidacije.
(152)
Element pomoči dokapitalizacije bi moral biti nominalna vrednost dokapitalizacije, saj takih sredstev podjetju v težavah ne bi zagotovil noben zasebni vlagatelj. Kot je ugotovljeno v odstavkih 27 in 28 sklepa o reševanju, nesodelovanje manjšinskih delničarjev pri dokapitalizaciji in nesorazmeren delež bremena ukrepov za reševanje, ki sta ga nosila lastnika v javnem sektorju, kažeta, da so bili razlogi za dokapitalizacijo cilji javne politike in ne dejavniki zasebnega vlagatelja. V skladu s svojo sodno prakso (50) Komisija potrjuje svoje stališče, da element pomoči dokapitalizacije znaša 3 milijarde EUR.
(153)
Poleg tega je potrjeno, da element pomoči zaščite pred tveganjem znaša 10 milijard EUR. Kljub trditvam Nemčije je Komisija še naprej prepričana, da je treba ukrep oceniti na podlagi sporočila o oslabljenih sredstvih. V sporočilu o oslabljenih sredstvih je Komisija določila smernice o obravnavi ukrepov finančne pomoči, ki jih odobrijo države članice, na podlagi člena 107(3)(b) PDEU. Oslabljena sredstva ustrezajo kategorijam sredstev, pri katerih je verjetno, da bo imela banka izgube. Komisija meni, da sporočilo o oslabljenih sredstvih zajema vse vrste ukrepov pomoči, ki so namenjeni oslabljenim sredstvom in zagotavljajo učinkovito finančno pomoč ustanovi prejemnici, saj sporočilo o oslabljenih sredstvih finančno pomoč opredeljuje kot kateri koli ukrep, zaradi katerega banki ni treba močno zmanjšati vrednosti določenih kategorij sredstev (51). Zaščita pred tveganjem za banko HSH spada v to kategorijo ukrepov.
(154)
Komisija se ne strinja z Nemčijo, da se sporočilo o oslabljenih sredstvih ne uporablja in da bi bilo treba znesek pomoči iz jamstva na drugo izgubo določiti v skladu s splošnimi pravili o državni pomoči in zlasti obvestilom o poroštvih. Obvestilo o poroštvih se uporablja za ukrepe pomoči, ki so oblikovani tako, da banki zagotavljajo likvidnost (52). Zaščita pred tveganjem ni namenjena zagotavljanju likvidnosti. Oblikovana je tako, da se izvede na strani sredstev in sprosti čim več kapitala, tako da lahko banka izboljša svoj kapitalski delež.
(155)
V zvezi z ugovorom Nemčije glede časovne veljavnosti (ratione temporis) Komisija poudarja, da mora uporabljati zakone in smernice, veljavne v času sprejetja sklepa, ne glede na to, kdaj so bili ukrepi pomoči oblikovani ali priglašeni (53). To je splošno pravilo in vsakršno odstopanje od njega bi moralo biti jasno navedeno v pravnem aktu, ki bi se drugače uporabljal. Sodišče Unije je potrdilo, da mora biti priglašeni ukrep ocenjen na podlagi pravil, ki veljajo na datum sklepa (54). Zato je Komisija v okviru sedanje finančne krize sporočilo o oslabljenih sredstvih prej uporabljala za ukrepe, priglašene pred objavo Sporočila (55).
(156)
V skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih znesek pomoči ukrepa finančne pomoči ustreza razliki med vrednostjo sredstev ob prenosu in njihovo tržno ceno. Vrednost zaščitenega portfelja ob prenosu znaša približno [168] milijard EUR, kar ustreza nominalni vrednosti portfelja v višini približno [172] milijard EUR minus prva izguba v višini 3,2 milijarde EUR (tranša prve izgube).
(157)
Zaradi precejšnjega obsega in sestave zaščitenega portfelja ([60-80] % kritih sredstev predstavljajo posojila strankam) je težko količinsko opredeliti njegovo tržno vrednost. Če trga ni, je lahko tržna vrednost za nekatera sredstva dejansko tudi nič (56). V vsakem primeru je tržna vrednost zaščitenega portfelja precej nižja od njegove realne ekonomske vrednosti (REV) (57), ki odraža osnovno dolgoročno tržno vrednost sredstev. Glede na to, da element pomoči jamstva ne more presegati svoje nominalne vrednosti (10 milijard EUR), ni treba določiti natančne vrednosti. Zato Komisija meni, da element pomoči zaščitenega portfelja znaša 10 milijard EUR.
(158)
Ne nazadnje Komisija še poudarja, da likvidnostna jamstva sklada SoFFin v znesku 17 milijard EUR pomenijo pomoč, dodeljeno na podlagi nemške sheme.
(159)
Komisija je sklenila, da element pomoči zaščitenega portfelja in dokapitalizacije znaša 13 milijard EUR. Komisija nadalje meni, da element pomoči likvidnostnih jamstev znaša 17 milijard EUR.
9.2 ZDRUŽLJIVOST UKREPOV POMOČI
9.2.1 UPORABA ČLENA 107(3)(B) PDEU
(160)
V skladu s členom 107(3)(b) PDEU se lahko pomoč šteje za združljivo z notranjim trgom, če „odpravlja resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija je v svoji odobritvi nemške sheme za reševanje bančništva (58) priznala, da obstaja nevarnost resnih motenj v nemškem gospodarstvu in da je državna pomoč bankam ustrezen način za odpravo teh motenj. Kljub počasnemu okrevanju gospodarstva, ki se stabilizira od začetka leta 2010, Komisija meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) izpolnjeni, glede na ponovitev negotovosti na finančnih trgih. Komisija je to mnenje potrdila, ko je decembra 2010 sprejela sporočilo, ki do 31. decembra 2011 podaljšuje uporabo pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize (59).
(161)
Propad banke, kot je banka HSH, bi lahko neposredno prizadel finančne trge in s tem celotno gospodarstvo države članice. Zaradi trenutne nestabilnosti finančnih trgov Komisija ukrepe državne pomoči v bančnem sektorju še naprej izvaja na podlagi člena 107(3)(b) PDEU.
9.2.2 ZDRUŽLJIVOST ZAŠČITE PRED TVEGANJEM S SPOROČILOM O OSLABLJENIH SREDSTVIH
(162)
Komisija bi morala preučiti združljivost ukrepov finančne pomoči ob upoštevanju člena 107(3)(b) PDEU in na podlagi sporočila o oslabljenih sredstvih. V nasprotju s trditvami Nemčije sporočilo o oslabljenih sredstvih ne služi samo zagotavljanju dosledne upravne prakse (60). Namesto tega določa pravila o državni pomoči, ki jih je treba uporabljati za ukrepe finančne pomoči. Ob upoštevanju posebnih značilnosti pravil o državni pomoči ta pravila preoblikuje v merila o združljivosti, ki se uporabljajo za te ukrepe. Uporaba sporočila o oslabljenih sredstvih bi morala zagotoviti usklajenost ukrepov finančne pomoči držav članic in skladnost z zahtevami za spremljanje državne pomoči. Odstavek 18 sporočila o oslabljenih sredstvih navaja, da je Sporočilo namenjeno določitvi usklajenih načel in pogojev za zagotavljanje čim večje učinkovitosti ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva na notranjem trgu, pri čemer je treba upoštevati dolgoročni cilj ponovne vzpostavitve normalnih tržnih pogojev. Zato so cilji Sporočila obširnejši kot trdi Nemčija in niso omejeni na upravno prakso. Da bi izpolnila navedene cilje, mora Komisija sporočilo o oslabljenih sredstvih uporabiti za vse ukrepe finančne pomoči.
(163)
Komisija zato ne vidi nobenega razloga za ocenjevanje ukrepa neposredno na podlagi člena 107(3)(b) PDEU, kot je to predlagala Nemčija.
(164)
Sporočilo o oslabljenih sredstvih določa sklop pogojev, ki jih morajo ukrepi finančne pomoči izpolnjevati, da bi bili združljivi s členom 107(3)(b) PDEU. Preučevanje njihove združljivosti se izvede s pomočjo številnih meril, vključno z upravičenostjo sredstev, upravljanjem s sredstvi, vrednotenjem zaščitenega portfelja, ustrezno opredelitvijo težave ter popolno predhodno preglednostjo in razkritjem, uskladitvijo ukrepa s cilji javne politike, ustreznostjo povračila in porazdelitve bremena ter zahtevo po oceni načrta prestrukturiranja s strani Komisije.
9.2.2.1 Upravičena sredstva
(165)
Odstavek 33 in naslednji sporočila o oslabljenih sredstvih zahteva opredelitev upravičenih sredstev in njihovo razvrstitev v kategorije sredstev (košarice). Podrobne smernice o opredelitvi teh kategorij so navedene v Prilogi III k sporočilu o oslabljenih sredstvih. Različna sredstva, ki jih krije zaščita pred tveganjem, presegajo sistem košaric iz sporočila o oslabljenih sredstvih. Vendar pa odstavek 35 Sporočila omogoča dodatno prilagodljivost pri opredelitvi upravičenih sredstev. Bankam omogoča, da se oslabljena sredstva, ki niso zajeta v odstavku 33, brez posebne utemeljitve vključijo v mehanizem pomoči, vendar v obsegu največ 10-20 % vseh sredstev banke, ki so vključena v ta mehanizem. Ker pa zaščita pred tveganjem krije [približno 75] % bilance stanja banke HSH, odstavek 35 sporočila o oslabljenih sredstvih v tem primeru ne nudi ustrezne rešitve.
(166)
Kljub temu je treba na podlagi odstavka 32 sporočila o oslabljenih sredstvih, ki določa usmerjevalna načela za upravičenost sredstev, pri ocenjevanju narave sredstev iz ukrepa finančne pomoči uporabiti pragmatični pristop. Komisija ugotavlja, da se je obseg kategorij sredstev, na katere je vplivala finančna kriza, zaradi učinkov prelivanja postopoma povečal. Zlasti vrednostni papirji v zvezi z ladijskim prometom, letali in nepremičninami se na splošno soočajo z nelikvidnimi trgi ali pa precej izgubljajo na vrednosti. Finančna pomoč za taka sredstva lahko pripomore k doseganju ciljev sporočila o oslabljenih sredstvih, tj. k povečanju preglednosti in večji finančni stabilnosti, tudi če ta sredstva ne spadajo v kategorije, ki so prvotno sprožile finančno krizo. Zato je Komisija v prejšnjih zadevah sprejela ukrepe finančne pomoči za ta sredstva (61). Komisija meni, da je to ustrezno tudi v tem primeru.
(167)
Odstavek 36 sporočila o oslabljenih sredstvih dovoljuje obširnejša merila upravičenosti, če je ukrep izravnan s poglobljenim prestrukturiranjem. Večji kot je delež zajamčenih sredstev v portfelju banke, temeljitejše je prestrukturiranje, ki ga bo morala izvesti banka. V sklepu o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke glede upravičenosti sredstev, ker prvotni načrt prestrukturiranja, ki ga je takrat prejela, ni bil dovolj obsežen, da bi ustrezno izravnal prožno uporabo meril za upravičenost. Banka HSH je spremenjeni načrt prestrukturiranja predložila 11. julija 2011. Spremenjeni ukrepi prestrukturiranja obsegajo zmanjšanje bilance stanja za približno 61 %, odprodajo […] deležev in zaprtje 15 od 21 poslovalnic v tujini. Komisiji omogočajo ugotovitev, da obseg prestrukturiranja izravnava prožno uporabo sporočila o oslabljenih sredstvih v zvezi z upravičenostjo sredstev. Zato so bili pomisleki Komisije glede upravičenosti sredstev odpravljeni.
9.2.2.2 Upravljanje s sredstvi
(168)
V odstavku 45 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke glede združljivosti jamstva v zvezi z upravljanjem s sredstvi, ker ni bilo nobenega dokaza o jasni funkcionalni in organizacijski delitvi med banko HSH in zaščitenimi sredstvi, saj bi vsa sredstva ostala na bilanci stanja banke HSH; to je veljalo zlasti za upravo, osebje in stranke.
(169)
Nemčija je predložila dodatne informacije, s katerimi je pojasnila, da je banka HSH ustanovila enoto za prestrukturiranje, ki je notranja likvidacijska banka z ločeno upravo. Da ne bi prišlo do navzkrižja interesov med temeljno banko in enoto za prestrukturiranje, je banka HSH uvedla poročanje po segmentih, vključno z ločeno upravo za enoto za prestrukturiranje. Komisija se strinja s pripombami Nemčije glede upravljanja s sredstvi, kot je povzeto v odstavku (115) tega sklepa, in sprejema spremembe, ki jih je banka HSH uvedla na področju upravljanja s sredstvi. Zato je zaščita pred tveganjem v skladu z zahtevami sporočila o oslabljenih sredstvih glede upravljanja s sredstvi.
9.2.2.3 Vrednotenje zaščitenega portfelja
(170)
V odstavku 45 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila tudi pomisleke glede vrednotenja zaščitenega portfelja, ker so neodvisni strokovnjaku ovrednotili samo majhen del portfelja, banka HSH pa ni zagotovila dovolj informacij za oceno realne ekonomske vrednosti celotnega portfelja. Pred izvedbo ukrepa je banka HSH imenovala dva neodvisna strokovnjaka, podjetji Blackrock in Cambridge Place. Podjetji sta ovrednotili samo majhen del zaščitenega portfelja, namreč vrednostne papirje, zavarovane s premoženjem, in dele portfelja strukturiranega kredita.
(171)
Komisija se ne strinja s stališčem Nemčije iz uvodne izjave (116), da je vrednotenje posojil strankam težko izvedljivo zaradi številnih predpostavk pri napovedih denarnega toka (npr. predpostavk glede nerednosti plačil v prihodnosti, verjetnosti neplačila, časovnega okvira neplačil in plačil ter obrestnih mer tako pri obrestnih merah brez tveganja kot pri premijah tveganja). Čeprav je vrednotenje v primeru posojil z možnostjo podaljšanja zapadlosti, kar je značilno za posojila na področju ladijskega prometa in komercialna nepremičninska posojila, ki sestavljajo velik del zaščitenega portfelja, zahtevnejše, praksa odločanja Komisije kaže, da so bila vrednotenja portfeljev na podlagi denarnih tokov s podobnimi sredstvi že izvedena (62). Poleg tega Nemčija ni dokazala, da bi vrednotenje na podlagi napovedi za denarni tok prineslo bistveno drugačen rezultat.
(172)
Vrednotenje mora potekati v skladu s splošno metodologijo, določeno na ravni Unije. Na zahtevo Komisije sta banka HSH in njen zunanji strokovnjak Morgan Stanley izvedla vrednotenje celotnega portfelja, pri čemer sta tesno sodelovala s strokovnjaki Komisije. Temeljne predpostavke, ki jih je banka HSH uporabila pri vrednotenju, so bile v skladu s scenariji hude obremenitve, ki jih je Komisija uporabila v drugih primerih. Uporabljena je bila torej skladna metodologija.
(173)
Rezultat vrednotenja je bil, da bi pričakovane izgube precej presegle tranšo prve izgube v višini 3,2 milijarde EUR in izčrpale tranšo druge izgube v višini 10 milijard EUR […]. Vrednotenje portfelja je pokazalo, da je realna ekonomska vrednost […], približno [155-170] milijard (približno [172] milijard EUR minus 3,2 milijarde EUR minus [2,5-10] milijard EUR).
(174)
Vrednotenje je bilo izvedeno v skladu s pogoji iz sporočila o oslabljenih sredstvih, zato Komisija meni, da so bili njeni pomisleki iz odstavka 45 sklepa o začetku postopka odpravljeni.
9.2.2.4 Popolna predhodna preglednost in razkritje
(175)
V odstavku 42 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke glede združljivosti ukrepa v zvezi s preglednostjo in razkritjem, v kolikor Nemčija ne bi predložila popolnega vrednotenja sredstev zaščitenega portfelja, ki ga je izvedel neodvisni strokovnjak.
(176)
V skladu z odstavkom 20 sporočila o oslabljenih sredstvih morajo biti oslabljena sredstva, za katera bodo namenjeni ukrepi pomoči, popolnoma pregledna in v celoti razkrita, in sicer na podlagi ustreznega vrednotenja, ki ga potrdijo neodvisni strokovnjaki ter ustrezni nadzorni organ, in to preden upravičena banka vloži prošnjo za pomoč. Informacije o oslabljenih sredstvih morajo biti zagotovljene tako podrobno, kot to navajata točka II in preglednica 2 Priloge III k sporočilu o oslabljenih sredstvih.
(177)
Od sprejetja sklepa o začetku postopka je Komisija prejela podrobne informacije o zaščitenem portfelju in zaščitenih sredstvih. Z vrednotenjem je bila realna ekonomska vrednost portfelja ocenjena na približno [155-170] milijard EUR. Učinek razbremenitve kapitala zaščite pred tveganjem je bil izračunan na približno [3,5] milijarde EUR. Neodvisni strokovnjak Morgan Stanley je uradno podpisal in potrdil vrednotenje, vključno s temeljnimi predpostavkami in uporabljeno metodologijo. Učinek razbremenitve kapitala ukrepa je februarja 2010 potrdil nemški bančni regulator BaFin. Učinek razbremenitve kapitala, izračunan na podlagi vrednotenja sredstev, se razlikuje od predhodne ocene Komisije iz odstavka 51 in naslednjih sklepa o začetku postopka. Komisija sprejema rezultat vrednotenja in izračunani učinek razbremenitve kapitala, ki ju je predložila Nemčija. Glede na rezultat preiskave pripomb Nemčije glede učinka razbremenitve kapitala ni potrebno nadalje obravnavati.
(178)
Pomisleki Komisije glede zadostne preglednosti in predhodnega razkritja so bili odpravljeni.
9.2.2.5 Uskladitev s cilji javne politike
(179)
Oddelek 5.3 sporočila o oslabljenih sredstvih zahteva spodbude bankam za vključitev v sheme finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki morajo biti usklajene s cilji javne politike, s pomočjo (a) največ šestmesečnega roka za vključitev v sheme; (b) mehanizmov, ki zagotavljajo vključitev bank, ki najbolj potrebujejo finančno pomoč za oslabljena sredstva; in (c) ustreznih omejitev glede ravnanja, ki bodo med drugim ublažile učinek na konkurenco.
(180)
Jamstvo je bilo oblikovano posebej za banko HSH in prilagojeno njenemu posebnemu položaju zaradi njenega sistemskega pomena za gospodarstvo lastnikov v javnem sektorju. V okviru spremenjenega načrta prestrukturiranja bodo za banko HSH veljale številne omejitve glede ravnanja, zlasti omejitve, povezane s plačilom kuponov in dividend, upravljanjem podjetja, povračilom in prisotnostjo na trgu v posebnih segmentih, kot je ladijski promet.
(181)
Na podlagi navedenega je zaščita pred tveganjem banke HSH združljiva z zahtevami sporočila o oslabljenih sredstvih glede uskladitve s cilji javne politike.
9.2.2.6 Povračilo in porazdelitev bremena
(182)
V odstavku 49 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke glede ustreznosti porazdelitve bremena. Na podlagi odstavka 24 sporočila o oslabljenih sredstvih bi bilo od banke HSH treba zahtevati, da prispeva h kritju izgub ali tveganja s klavzulo o prvi izgubi (praviloma z najmanj 10 %). Ustrezno porazdelitev bremena je mogoče zagotoviti tudi z višjim povračilom ali naknadnim nadomestilom. Poleg tega je v odstavku 51 in naslednjih sklepa o začetku postopka Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali je plačilo v višini 400 bazičnih točk ustrezno nadomestilo za tveganje, ki sta ga sprejela lastnika v javnem sektorju.
(183)
Odstavek 41 sporočila o oslabljenih sredstvih navaja, da mora država za vsak ukrep za oslabljena sredstva prejeti ustrezno povračilo. Ustrezno povračilo za ukrep za oslabljena sredstva je povračilo, s katerim se povrne učinek na regulatorni kapital. Zato bi moral biti učinek razbremenitve kapitala ustrezno povrnjen.
(184)
Glede povračila učinka razbremenitve kapitala je Komisija v svojem Sklepu o državni pomoči Nemčije za prestrukturiranje Landesbank Baden-Württemberg (63) ugotovila, da bi bilo ustrezno povračilo učinka razbremenitve kapitala 6,25 % zneska razbremenitve kapitala, doseženega z ukrepom (64). Učinek razbremenitve kapitala zaščite pred tveganjem je bil določen na približno [3,5] milijarde EUR, zato bi moralo letno povračilo v primeru, da banka HSH izkoristi celoten znesek jamstva, znašati približno 220 milijonov EUR (kar ustreza [približno 220] bazičnim točkam na nominalno vrednost jamstva). Ob (delnih) razveljavitvah jamstva bi se moralo najnižje povračilo razbremenitve kapitala sorazmerno znižati na približno 220 bazičnih točk na neporavnano nominalno vrednost jamstva.
(185)
Kot je razloženo v uvodni izjavi (46), je banka HSH za zaščito pred tveganjem predlagala plačilo v višini 400 bazičnih točk. Zato bo banka HSH, odvisno od scenarija, plačala [ 1,5] milijarde EUR (brez črpanja jamstva), [ 2,5] milijarde EUR (črpanje jamstva v višini 5 milijard EUR) ali [ 4] milijarde EUR (črpanje jamstva v višini 10 milijard EUR).
(186)
Glede ustreznosti najnižjega povračila razbremenitve kapitala v višini [približno 220] bazičnih točk na leto na 10 milijard EUR (ali, v primeru razveljavitev, na nominalno neporavnano vrednost jamstva (65)), se absolutni znesek povračila razbremenitve kapitala zmanjša, če je jamstvo delno razveljavljeno. Čeprav se učinek razbremenitve kapitala najverjetneje ne bo zmanjšal v neposrednem razmerju z zneskom zaščite pred tveganjem, Komisija meni, da je to v obdobju veljavnosti zaščite pred tveganjem razumen približek za izračun najnižjega potrebnega povračila razbremenitve kapitala. Zato je po mnenju Komisije ustrezno povračilo [približno 220] bazičnih točk na leto na nominalni neporavnani znesek jamstva.
(187)
Ker je [približno 220] bazičnih točk na nominalni neporavnani znesek jamstva sprejemljiv približek 6,25 % zneska razbremenitve kapitala, je Komisija prepričana, da bo 6,25 % na leto za učinek razbremenitve kapitala vedno plačanih javnopravni ustanovi HSH Finanzfonds AöR. Za povračilo razbremenitve kapitala se lahko tako šteje, da je v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih.
(188)
Poleg tega odstavek 41 sporočila o oslabljenih sredstvih zahteva, da mora vrednost sredstev ob prenosu za nakup sredstev ali jamstva za sredstva temeljiti na realni ekonomski vrednosti sredstev.
(189)
V skladu z oceno Komisije glede zaščite pred tveganjem je bila pri oblikovanju ukrepa zajamčena vrednost v višini približno [168] milijard EUR določena previsoko (nad realno ekonomsko vrednostjo), tranša prve izgube pa prenizko. Razlika med zajamčeno vrednostjo in realno ekonomsko vrednostjo je [2,5-10] milijard EUR. Treba bi bilo „popraviti“ zajamčeno vrednost in povečati tranšo prve izgube. Nemčija je predložila dokazila, da banka HSH ne more vrniti [2,5-10] milijard EUR in da se ne strinja s takim vračilom sredstev. Čeprav banka HSH tranše prve izgube ne more povečati za [2,5-10] milijard EUR za kritje pričakovanih izgub, lahko v skladu z odstavkom 41 sporočila o oslabljenih sredstvih to razliko povrne pozneje, na primer preko kombinacije mehanizma za vračilo sredstev in obsežnih ukrepov prestrukturiranja.
(190)
Mehanizem za vračilo sredstev se lahko vzpostavi preko osnovne premije v višini 400 bazičnih točk, ki jo prejema država. Lahko je v obliki tistega dela plačila, ki presega povračilo učinka razbremenitve kapitala v višini [približno 220] bazičnih točk. Glede na to, da se lahko osnovna premija spremeni, kot je prikazano v naslednji preglednici, bi bil ta znesek odvisen tudi od črpanja jamstva.
Preglednica 12
Vračilo sredstev preko osnovne premije in dodatna zahteva po vračilu sredstev
(V milijonih EUR)
Scenarij 1
(črpanje jamstva v višini 0 EUR)
Scenarij 2
(črpanje jamstva v višini 5 milijard EUR)
Scenarij 3
(črpanje jamstva v višini 10 milijard EUR)
Osnovna premija (400 bazičnih točk na neporavnani nominalni znesek jamstva)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Od tega povračilo razbremenitve kapitala ([približno 220] bazičnih točk na neporavnani nominalni znesek jamstva)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Vračilo sredstev z osnovno premijo
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Nadaljnje potrebno vračilo sredstev
[…]
[…]
[…]
(191)
Vračilo sredstev preko osnovne premije ne bi zadoščalo za povračilo. Zato mora banka HSH, da bi sredstva vrnila v celoti, državi plačati razliko med realno ekonomsko vrednostjo in ceno ob prenosu, ki ni zajeta z osnovno premijo v višini 400 bazičnih točk. Odvisno od scenarija znaša ta razlika od […] milijard EUR do […] milijard EUR.
(192)
Ker Nemčija in banka HSH zavračata zvišanje plačila, ukrepa pomoči ni mogoče razglasiti za združljivega na podlagi člena 7(3) Uredbe (ES) št. 659/1999.
(193)
Komisija ugotavlja, da v skladu s spremenjenim načrtom prestrukturiranja ni mogoče zahtevati dodatnega vračila sredstev v višini od […] milijard EUR do […] milijard EUR, ne da bi bilo pri tem ogroženo uspešno poslovanje banke HSH, ker bi na podlagi napovedi iz uvodne izjave (91) banka s popolnim vračilom sredstev porabila svoj dobiček iz celotnega obdobja prestrukturiranja.
(194)
Kljub temu Komisija meni, da bi bilo mogoče zagotoviti združljivost ukrepa pomoči, če bi se vzpostavil sistem povračil, ki bi omogočal popravek v skladu s pravili iz sporočila o oslabljenih sredstvih in prakso odločanja Komisije glede vračila sredstev in povračil. Odstavek 41 sporočila o oslabljenih sredstvih dejansko navaja, da je lahko sprejemljivo, da vrednost sredstev ob prenosu (zajamčena vrednost) presega njihovo realno ekonomsko vrednost, če poteka obsežno prestrukturiranje in so uvedeni pogoji, ki omogočajo črpanje te dodatne pomoči v poznejši fazi. Na kratko, odstavek 41 sporočila o oslabljenih sredstvih pušča nekaj prostora za sprejetje delnih vračil sredstev, če so ustrezno povrnjena s prestrukturiranjem.
(195)
V zadevnem primeru Komisija meni, da bi bilo dodatno vračilo sredstev mogoče, če bi bila uvedena kombinacija ukrepov.
(196)
Prvič, Komisija meni, da bi moralo biti morebitno dodatno vračilo sredstev v največji možni meri izvedeno takoj (ne da bi bila pri tem ogrožena ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja banke HSH) in brez nepotrebnega odlašanja. Zato je preiskala možnosti vnaprejšnjega plačila. Kot je razloženo v uvodni izjavi (90), je Komisija od banke HSH zahtevala, naj v finančne napovedi vključi enkratni pavšalni znesek v višini 500 milijonov EUR v letu 2011. Finančne napovedi iz uvodne izjave (91) kažejo, da banka HSH državi lahko plača tak pavšalni znesek v višini 500 milijonov EUR. S takim plačilom bi bil porabljen ves pričakovan dobiček banke HSH, ki bi po napovedih za leto 2011 prinesel čisto izgubo v višini [150-200] milijonov EUR. Vendar pa bi lahko banka HSH to izgubo absorbirala v prihodnjih letih, prav tako pa je ta izguba ne bi ovirala pri doslednem doseganju dobička (ki je dokaz njene poslovne donosnosti) v vseh preostalih letih obdobja prestrukturiranja. Tako dosledno doseganje dobička bo potrebno za prikaz ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja banke HSH in ne nazadnje za izboljšanje njene zmožnosti, da pritegne vlagatelje. Zato Komisija meni, da je znesek v višini 500 milijonov EUR največji možni vnaprejšnji prispevek za dodatno delno vračilo sredstev, ki bi si ga banka HSH lahko privoščila.
(197)
Vendar pa Komisija ne meni, da bi moral biti ta vnaprej vrnjeni znesek državi plačan v gotovini. Glede na stanje kapitala banke HSH, ki do danes ni zadoščal za kritje izgub pri njenih naložbenih dejavnostih ali za krepitev njene kapitalske osnove, Komisija meni, da bi lahko bilo pavšalno plačilo v višini 500 milijonov EUR namesto v gotovini izvedeno v delnicah. Treba je okrepiti stanje kapitala banke HSH, zlasti ob upoštevanju, da bo banka še naprej delovala in se osredotočala na poslovne linije, za katere sta značilni močna procikličnost in nestanovitnost, kot je financiranje ladij, kot je podrobneje razloženo v nadaljevanju (glej uvodne izjave (223) do (226)).
(198)
Komisija meni, da lahko banka HSH poleg prej opisanega enkratnega vnaprejšnjega plačila tudi redno vrača dodatna sredstva. Nadaljnji popravek cene ob prenosu je mogoče doseči z dodatno premijo, ki se jo v obdobju prestrukturiranja plačuje poleg osnovne premije. Na podlagi finančnih napovedi iz uvodne izjave (91) Komisija meni, da bi lahko bila taka dodatna premija določena na največ 385 bazičnih točk, ne da bi bila pri tem ogrožena zmožnost banke HSH, da ponovno vzpostavi uspešno poslovanje. Dodatna premija v višini 385 bazičnih točk v obdobju prestrukturiranja ne bi presegla plačil osnovne premije v višini 400 bazičnih točk iz preglednice 4 (66). Plačilo dodatne premije bi pričakovani čisti dobiček banke HSH za obdobje 2012-2014 preseglo samo v scenariju, po katerem bi banka črpala jamstvo v višini 10 milijard EUR (glej uvodno izjavo (90)). Komisija nadalje ugotavlja, da je banka HSH že razveljavila 3 milijarde EUR jamstva, kar pomeni, da je tretji scenarij iz preglednice 4 (črpanje celotnega jamstva v višini 10 milijard EUR) mogoče izključiti.
(199)
Če bi bilo razen te dodatne premije potrebno še kakšno drugo plačilo, bi to ogrozilo zmožnost banke HSH, da doseže delež navadnega lastniškega kapitala v višini 10 %. Zaradi razlogov iz uvodnih izjav (223) do (226), ki so nadalje razloženi v uvodnih izjavah (229) in (232), Komisija meni, da je doseganje stopnje kapitalizacije, ki zadošča za blaženje nihanj finančne uspešnosti banke HSH zaradi nihanj v gospodarskem ciklu, bistvenega pomena za neovirano ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Za tak ustrezen blažilnik se šteje delež navadnega lastniškega kapitala v višini 10 %. Če bi dodatna premija ta delež ogrozila, bi bilo treba plačilo te premije odložiti za potreben čas in se tako izogniti ogrožanju uspešnega poslovanja banke HSH.
(200)
Na podlagi tega Komisija meni, da bi banka HSH v naslednjih letih lahko izvedla dodatna plačila, ne da bi to ogrožalo njeno zmožnost, da ponovno vzpostavi uspešno poslovanje.
(201)
Na podlagi navedenih razlogov in z namenom, da zagotovi združljivost zaščite pred tveganjem s sporočilom o oslabljenih sredstvih, Komisija zahteva nadomestni mehanizem povračil, ki sporazum o zagotavljanju jamstva, sklenjen 2. junija 2009, spreminja na naslednji način. Temeljiti bi moral na obstoječi osnovni premiji iz sporazuma o zagotavljanju jamstva v višini 400 bazičnih točk na leto na nominalni znesek neporavnanega jamstva. Ta osnovna premija bi morala ostati enaka, razen tega, da se z morebitnim črpanjem jamstva nominalni znesek jamstva ne bi več zmanjševal zaradi izračuna premije. S tem ni več morebitnih spodbud za črpanje jamstva. Poleg tega bi bilo treba k osnovni premiji dodati še dodatno premijo v višini 385 bazičnih točk in pavšalno plačilo v višini 500 milijonov EUR v navadnih delnicah (v nadaljnjem besedilu: pavšalno plačilo ali pavšalno plačilo v delnicah). Za izvajanje teh pogojev je treba spremeniti prvotno pogodbo o jamstvu, kot je navedeno v uvodnih izjavah (201) do (208).
(202)
Prvič, dodati je treba dodatno premijo. Osnova za izračun dodatne premije bi morala biti podobna osnovi za izračun osnovne premije, tj. nominalni znesek jamstva, zmanjšan za delne razveljavitve, ne pa tudi črpanja. Vendar pa bi morala biti osnova za dodatno premijo odvisna od tega, za kakšen znesek banka HSH na koncu razveljavi jamstvo, ne glede na to, kdaj se te razveljavitve izvedejo. Na donosnost banke HSH bi vplival samo obseg dejanskega črpanja jamstva Zato bi moral biti ob delni razveljavitvi del vseh plačanih dodatnih premij, ki ustrezajo razveljavljenemu znesku jamstva, vrnjen banki HSH. Da bi to dosegli, medtem ko bosta obe premiji izračunani na pogodbeno dogovorjen znesek jamstva, zmanjšan za razveljavitve, ne pa tudi črpanja, bi morala biti osnovna premija plačana letno na nominalni neporavnani znesek, dodatna premija pa bi morala biti položena na poseben račun. Dodatna premija bi bila javnopravni ustanovi HSH Finanzfonds AöR plačana samo, če bi banka črpala jamstvo. Po drugi strani bi morala biti ob delni razveljavitvi jamstva dodatna premija, položena na poseben račun, ki ustreza razveljavljenemu znesku, povrnjena banki HSH.
(203)
Da bi zagotovili, da se razveljavitve ne izvajajo na račun uspešnega poslovanja, bi morale biti delne razveljavitve jamstva izvedene samo, če zaradi tega delež navadnega lastniškega kapitala banke HSH ne bi padel pod [8,5-9,5] % na dan 31. decembra 2011, [9-10] % na dan 31. decembra 2012, [9,5-10,5] % na dan 31. decembra 2013 ali [10-11] % na dan 31. decembra 2014. Poleg tega se delna razveljavitev ne sme izvesti, če kljub ustreznemu deležu v času delne razveljavitve ob upoštevanju zadržanih ocen za nadaljnja leta pogoji glede deleža ne bi mogli biti več izpolnjeni.
(204)
Dodatna premija bi morala biti izračunana za nazaj od 31. marca 2009 in sorazmerno za dele finančnih let. V kolikor je delež navadnega lastniškega kapitala banke HSH vsaj 10 % (v nadaljnjem besedilu: najmanjši delež navadnega lastniškega kapitala), bi morala biti dodatna premija plačana skupaj z osnovno premijo.
(205)
Za zagotovitev, da zaradi plačevanja dodatne premije uspešno poslovanje banke HSH ne bo ogroženo, bi moral mehanizem za vračilo sredstev vključevati nalog za plačilo dolgov (Besserungsschein). Rok za zapadlost naloga za plačilo dolgov bi moral biti do 31. decembra [2030-2040]. Če bi delež navadnega lastniškega kapitala banke HSH zaradi dodatne premije padel pod najmanjši delež navadnega lastniškega kapitala, bi bilo plačilo odloženo in preoblikovano v nalog za plačilo dolgov. Če bi bil delež navadnega lastniškega kapitala večji od ciljne vrednosti, bi bil nalog za plačilo dolgov poplačan do ciljne vrednosti. Ta mehanizem daje banki HSH potrebno prožnost, obenem pa zagotavlja, da bodo sredstva vrnjena kasneje, ko bo banka spet zmožna plačevati.
(206)
Pravica do odložene dodatne premije bi morala biti ponovno vzpostavljena za čas trajanja naloga za plačilo dolgov. Dodatna premija se izplačuje najkasneje do 31. decembra [2015-2025]. V vsakem primeru bi se morali osnovna in dodatna premija izplačevati največ do takrat, ko vsota delnih razveljavitev in črpanj jamstva doseže 10 milijard EUR.
(207)
Drugič, od javnopravne ustanove HSH Finanzfonds AöR in banke HSH bi bilo treba zahtevati, da spremenita prvotni sporazum o zagotavljanju jamstva, in sicer tako, da zahtevek javnopravne ustanove HSH Finanzfonds AöR do banke HSH dodata pavšalnemu plačilu, ki znaša do 500 milijonov EUR. Da se prepreči nadaljnje zmanjšanje kapitalskega deleža lastnega kapitala, bi morala imeti banka HSH možnost, da ta zahtevek izplača v navadnih delnicah s povečanjem kapitala. Cena ob izdaji bi morala biti izračunana na podlagi vrednosti banke HSH od dne sklepa skupščine delničarjev o tem povečanju kapitala in neto vrednosti zahtevka za pavšalno plačilo. Banka HSH bi morala delnice, ki ustrezajo neto znesku zahtevka, izdati neposredno javnopravni ustanovi HSH Finanzfonds AöR (in tako posredno lastnikoma v javnem sektorju).
(208)
Povečanje kapitala se lahko izvede preko navadnega stvarnega vložka, brez pravice do izbire za manjšinske delničarje, ali preko povečanja kapitala s stvarnim vložkom in v denarju, pri čemer bi imeli glede dela v denarju pravico do izbire vsi delničarji razen javnopravne ustanove HSH Finanzfonds AöR. Javnopravna ustanova HSH Finanzfonds AöR in banka HSH sami izbereta obliko povečanja kapitala, ki bo zagotovila hitrejše izvajanje in vnos v trgovinski register.
(209)
Če se sporazum o zagotavljanju jamstva spremeni, bi se moral absolutni znesek dodatne premije spreminjati glede na znesek izgub, ki jih dejansko krije javnopravna ustanova HSH Finanzfonds AöR (tj. višji kot je znesek izgub, ki jih absorbira javnopravna ustanova HSH Finanzfonds AöR, višji je znesek vračila sredstev). Na kratko so kumulativna vračila sredstev na podlagi teh dveh opisanih pogojev, ki ju postavlja Komisija, za tri scenarije iz uvodne izjave (46) predstavljena v naslednji preglednici.
Preglednica 13
Vračilo sredstev preko osnovne premije, pavšalnega plačila in dodatne premije
(V milijonih EUR)
Scenarij 1
(črpanje jamstva v višini 0 EUR)
Scenarij 2
(črpanje jamstva v višini 5 milijard EUR)
Scenarij 3
(črpanje jamstva v višini 10 milijard EUR)
Osnovna premija (400 bazičnih točk na neporavnani nominalni znesek jamstva)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Od tega povračilo razbremenitve kapitala ([približno 220] bazičnih točk na neporavnani nominalni znesek jamstva)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Vračilo sredstev z osnovno premijo
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Dodatna premija (385 bazičnih točk na dokončni načrpani znesek jamstva)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Deleži pavšalnega plačila
500
500
500
Skupni znesek vrnjenih sredstev
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Nadaljnje potrebno vračilo sredstev
[…]
[…]
[…]
(210)
Komisija priznava, da bo kljub dodatnim postavljenim pogojem v vseh scenarijih iz preglednice 13 mehanizem povračil še vedno pripomogel samo k delnemu vračilu sredstev [2,5-10] milijard EUR vredne razlike med realno ekonomsko vrednostjo in zajamčeno vrednostjo ([…] milijard EUR v scenariju 1, […] milijard EUR v scenariju 2 in […] milijard EUR v scenariju 3).
(211)
Vendar pa je Komisija ukrep zaščite pred tveganjem (vključno z dodatnimi pogoji glede povračila) primerjala z ukrepi za oslabljena sredstva, odobrenimi v zvezi z drugimi bankami. Komisija tudi ugotavlja, da odstavek 41 sporočila o oslabljenih sredstvih zagotavlja nekaj prožnosti pri oceni ukrepov za oslabljena sredstva, pri katerih ustrezno povračilo ne more biti plačano, če ukrep spremljajo poglobljeno prestrukturiranje in/ali mehanizmi za vračilo sredstev. Poleg tega Komisija ugotavlja, da njena praksa odločanja obsega ukrepe, s katerimi je bilo zagotovljeno vračilo vseh sredstev (na primer v zadevi ING (67) ali LBBW (68)), pa tudi ukrepe, s katerimi sredstva niso bila vrnjena, ampak je bilo izvedeno zelo obsežno prestrukturiranje (na primer v zadevi Parex (69)).
(212)
Zaščita pred tveganjem omogoča delno vračilo sredstev in je kombinirana z obsežnim prestrukturiranjem. Zato izpolnjuje zahteve iz odstavka 41 sporočila o oslabljenih sredstvih in sodi v skrajno mejo razpona, ugotovljenega pri praksi odločanja Komisije. Poleg tega mehanizem za povračilo jamstva banke HSH zagotavlja delno vračilo sredstev v vseh možnih scenarijih. Zlasti če bi bil izčrpan celoten znesek jamstva (kot v scenariju 3), bi to delno vračilo sredstev znašalo […] % potrebnega vračila sredstev. Hkrati bo prestrukturiranje banke HSH, kot je prikazano v uvodnih izjavah (266) do (270), prineslo 61-odstotno zmanjšanje bilance stanja banke. Skupaj s sedanjim obsegom prestrukturiranja je to delno vračilo sredstev v skladu s prakso odločanja Komisije. Zato Komisija meni, da se ukrepi za oslabljena sredstva lahko štejejo za združljive s sporočilom o oslabljenih sredstvih, če bodo izpolnjeni opisani pogoji, ki so podrobneje razloženi v Prilogi II.
9.2.2.7 Sklepna ugotovitev
(213)
Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da pripombe države članice in tretjih strani niso odpravile njenih pomislekov glede zaščite pred tveganjem. Po mnenju Komisije zaščita pred tveganjem glede točk, preučenih v oddelku 9.2.2 tega sklepa, ni v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih. Vendar pa je mogoče združljivost doseči pod pogoji iz Priloge II tega sklepa.
9.2.3 ZDRUŽLJIVOST SPREMENJENEGA NAČRTA PRESTRUKTURIRANJA Z NOTRANJIM TRGOM
9.2.3.1 Stopnja potrebnega prestrukturiranja
(214)
Sporočilo o prestrukturiranju določa pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za prestrukturiranje finančnih ustanov pri ukrepih, ki so bili Komisiji priglašeni 31. decembra 2010 ali prej. Zato bo spremenjeni načrt prestrukturiranja banke HSH ocenjen na tej podlagi. V skladu s Sporočilom o prestrukturiranju mora prestrukturiranje finančne ustanove, da bi bilo združljivo s členom 107(3)(b) PDEU v obdobju sedanje finančne krize:
(i)
omogočiti ponovno dolgoročno uspešno poslovanje ustanove;
(ii)
vključevati zadosten lastni prispevek upravičenke (porazdelitev bremena);
(iii)
obsegati ustrezne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence.
(215)
V skladu s prakso med finančno krizo Komisija pri ocenjevanju zahtev glede prestrukturiranja znesku pomoči ne bo prištela zneska likvidnostnih jamstev.
9.2.3.2 Ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja
(216)
Sklep o začetku postopka je zbudil dvome glede zmožnosti banke HSH, da ponovno vzpostavi dolgoročno uspešno poslovanje. Te pomisleke je potrdila poglobljena analiza uspešnega poslovanja, ki je bila izvedena po sprejetju sklepa o začetku postopka.
(217)
V sklepu o začetku postopka so bila kot glavne slabosti, ki bodo verjetno ogrozile dolgoročno uspešno poslovanje banke HSH, opredeljena tri področja, ki v prvotnem načrtu prestrukturiranja niso bila ustrezno obravnavana: (a) odvisnost banke HSH od medbančnih posojil, (b) njeno zanašanje na nestanovitne in ciklične dejavnosti ter (c) velik obseg njenih dejavnosti na kapitalskem trgu glede na njene bančne dejavnosti. Poleg tega so se pojavili pomisleki glede vzdržnosti stopenj rasti in drugih predpostavk iz načrta prestrukturiranja.
(218)
Glede stanja sredstev banke HSH je izvedena analiza izpostavila naslednja vprašanja: (a) šibko strukturo financiranja z omejenimi viri dolgoročnega stabilnega financiranja, zlasti ker bodo podedovane obveznice z državnim jamstvom počasi zapadle in jih bo treba ponovno financirati; (b) precejšnje zanašanje na hranilnice kot privilegiran vir financiranja; in (c) pomanjkanje financiranja, denominiranega v ameriških dolarjih.
(219)
V sklepu o začetku postopka (70) je bila poudarjena potreba banke HSH po ponovnem financiranju medbančnih posojil v višini [60-110] milijard EUR, ki bodo zapadla do leta 2014, in pod vprašaj postavljena njena zmožnost ponovnega financiranja. Komisija je ugotovila primanjkljaj v višini približno [15-30] milijard EUR, ki ga banka HSH ni načrtovala in zanj ni namenila posebnih virov financiranja. Kot je opisano v uvodni izjavi (53), je načrt financiranja banke HSH pokazal primanjkljaj v višini 48 milijard EUR, ki ga je na podlagi predpostavk glede kapitala in izvedenih finančnih instrumentov v skladu s preteklimi stopnjami mogoče prilagoditi na približno [15-30] milijard EUR nekritih potreb po financiranju. Vendar bo dodatno zmanjšanje bilance stanja skupine v višini 34 milijard EUR na bilanco stanja v višini 120 milijard EUR od konca leta 2014 (v primerjavi s 150 milijardami EUR v prvotnem načrtu prestrukturiranja) zmanjšalo potrebo po medbančnih posojilih in ublažilo pritisk na finančni položaj banke HSH. Zmanjšalo bo finančni primanjkljaj, za katerega banka HSH ni namenila nobenih posebnih virov. Nadalje je banka HSH dokazala, da so njene predpostavke glede načrtovane stopnje vlog (stalna povprečna bilanca, Bodensatz) v primerjavi s sedanjimi in preteklimi stopnjami financiranja iz tega vira, zadržane. Komisija zato meni, da se lahko potreba po financiranju v višini [15-25] milijard EUR, ki ni pokrita z dodeljenimi finančnimi viri, krije s kapitalom, presežnimi vlogami in kratkoročnim financiranjem (zavarovanim ali nezavarovanim financiranjem), ne da bi to imelo negativen učinek na stroške financiranja banke HSH. Zato banki HSH ne bo treba iskati novih virov financiranja, ampak se bo lahko do leta 2014 za vse svoje potrebe po financiranju zanašala na opredeljene in obstoječe vire financiranja.
(220)
Glede zanašanja na hranilnice kot privilegiran vir financiranja (kot je opisano v uvodni izjavi (95)) Komisija ugotavlja, da bo zmanjšanje profila tveganja banke HSH zmanjšalo tudi njihov pomen v primerjavi z drugimi viri. Dodatno zmanjšanje obsega bilance stanja iz spremenjenega načrta prestrukturiranja (zmanjšanje za dodatnih 30 milijard EUR v primerjavi s prvotnim načrtom prestrukturiranja, glej uvodno izjavo (50)) bo precej zmanjšalo nove potrebe po financiranju in finančni primanjkljaj. Načrtovani program financiranja konec obdobja prestrukturiranja (kot je opisan v preglednici 7 in uvodni izjavi (93)) bo zmanjšal zanašanje banke HSH na kratkoročno nezavarovano financiranje in s tem njeno izpostavljenost likvidnostni krizi. Banka HSH se bo za svoje financiranje v relativnem smislu bolj zanašala na krite obveznice, ki so v Nemčiji skladne s strogimi zahtevami glede izdaje ter se lahko štejejo za stabilen in razmeroma poceni vir financiranja.
(221)
Pomanjkanje financiranja banke HSH, denominiranega v ameriških dolarjih, je še ena od glavnih slabosti v poslovnem profilu banke HSH. Konec leta 2010 je bilo v ameriških dolarjih denominiranih približno [20-30] % skupnih sredstev banke HSH, kar je znašalo [50-70] milijard USD, od tega pa je bilo v ameriških dolarjih neposredno financiranih samo [15-20] milijard USD (ali [20-25] %). To razliko krijejo transakcije valutnih zamenjav, ki se redno prenašajo. Zaradi stalnih širitev osnove zamenjave EUR/USD od začetka finančne krize ta strategija financiranja v primerjavi s tisto na podlagi financiranja, denominiranega v ameriških dolarjih, stane dodatnih [20-30] bazičnih točk. Poleg tega ta strategija prinaša številna tveganja. Mednje sodijo (a) morebitni dodatni stroški zaradi zapadlostnega neskladja med dejanskim in pričakovanim denarnim tokom sredstev v ameriških dolarjih; (b) večja nestanovitnost kratkoročne likvidnostne pozicije zaradi obveznosti glede pozivov h kritju, povezanih s pozicijami zamenjav (71); in (c) večja izpostavljenost tveganju do nasprotne stranke, ker se zamenjave sklepajo zunaj organiziranega trga in banka HSH pri teh transakcijah kreditno tveganje nasprotne stranke krije v celoti. Vendar pa bo zmanjšanje profila tveganja banke HSH potekalo zlasti v segmentih, ki ustvarjajo sredstva, denominirana v ameriških dolarjih (tj. letalstvo, ladijski promet in financiranje mednarodnih nepremičninskih poslov), in s tem precej pripomoglo k zmanjšanju potrebe po financiranju v ameriških dolarjih. Nadalje se je banka HSH zavezala, da bo do leta 2014 povečala delež poslov temeljne banke v ameriških dolarjih, ki je ponovno financiran s sredstvi, denominiranimi v ameriških dolarjih, na vsaj […] %.
(222)
Predlagani ukrepi odpravljajo pomisleke, ki jih je opredelila Komisija. Zagotoviti bi morali, da je banka HSH na pravi poti za razvoj bolj vzdržnega in stabilnejšega programa financiranja glede obsegov, rokov zapadlosti, prednostnih pravic, varnostnih papirjev in valute. Zaveza glede doseganja količnika neto stabilnih virov financiranja in količnika likvidnostnega kritja […] do leta 2012, kar je pred rokom, ki ga je Baselski odbor za pravno ureditev bančništva določil za izvedbo teh dveh količnikov, bo omogočila spremljanje napredka banke HSH na tem področju, prispevati pa bi morala tudi k zagotavljanju tega, da bo banka še naprej izboljševala kakovost in stabilnost svojega financiranja ter v primeru obremenitve ohranila ustrezno presežno likvidnost.
(223)
Sklep o začetku postopka (72) je pod vprašaj postavil zmožnost banke HSH, da zagotovi dolgoročno poslovno uspešnost z osredotočanjem na razširitev poslovnih segmentov, ki so po naravi ciklični in nestanovitni (73). Poglobljena analiza nestanovitnosti je te pomisleke še okrepila, saj je odkrila, da bodo vedno večji delež čistega prihodka banke HSH od obresti prinašale nestanovitne in ciklične dejavnosti (74). Pri tem je posebej problematičen zlasti relativen pomen financiranja ladijskega prometa in zrakoplovov. Vendar pa spremenjeni načrt prestrukturiranja ustrezno upošteva ciklično naravo sredstev, obenem pa ohranja franšizo banke HSH v poslovanju na področju ladijskega prometa.
(224)
Dodatno zmanjšanje sredstev v višini [30-35] milijard EUR bo v celoti izvedla temeljna banka (na ciljni znesek 82 milijard EUR v letu 2014) in to zlasti pri cikličnih in nestanovitnih dejavnostih. Banka HSH bo prenehala z izvajanjem dejavnosti financiranja zrakoplovov. Obstoječa sredstva na področju financiranja zrakoplovov, ki znašajo [3-8] milijard EUR, bodo konec leta [2011-2012] prenesena na enoto za prestrukturiranje in postopno ukinjena. Banka HSH si je zadala, da na tem področju ne bo začela nobene nove dejavnosti. Banka HSH se je tudi zavezala, da bo svoj oddelek za ladijski promet do konca leta 2014 zmanjšala na skupna sredstva v višini 15 milijard EUR v temeljni banki. To zmanjšanje bo dosegla s prenosom dodatnih [0,5-2] milijard EUR na enoto za prestrukturiranje do konca leta [2011-2012] in omejevanjem obsega novih poslov. Ta skupni znesek v višini 15 milijard EUR sredstev na področju financiranja ladijskega prometa in zračnega prevoza je treba primerjati s [25-30] milijardami EUR od leta 2008.
(225)
Skupna sredstva oddelka za nepremičnine se bodo prav tako zmanjšala, na 13 milijard EUR od konca leta 2014, saj se novi mednarodni nepremičninski posli nemških podjetij ne bodo financirali, drugi novi posli pa se bodo zmanjšali. Dejavnosti oddelka za poslovanje s podjetji se bodo z manjšim obsegom novih poslov do leta 2014 precej zmanjšale.
(226)
To absolutno zmanjšanje bo spremljalo izboljšanje postopkov upravljanja tveganja banke HSH. Banka HSH se osredotoča zlasti na zmanjšanje posameznih tveganj, predvsem v segmentu ladijskega prometa. Zavezala se je tudi, da bo zmanjšala obstoječe velike posamezne izpostavljenosti na […] milijonov EUR in nove posamezne izpostavljenosti omejila na največ […] milijonov EUR.
(227)
V odstavku 62 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila pomisleke glede obsega poslovanja banke HSH na kapitalskem trgu, ki po njenem mnenju ostaja nesorazmerno velik kljub ponovnem osredotočanju na regionalne dejavnosti. K težavam banke HSH je pripomoglo zlasti trgovanje za lastni račun.
(228)
Zmanjšanje bilance stanja banke HSH bo prineslo precejšnje zmanjšanje poslovanja banke HSH na kapitalskem trgu. Poslovanje na kapitalskem trgu se bo zmanjšalo za toliko, da bo do leta 2014 v temeljni banki doseglo [25-35] milijard EUR v premoženju. Za primerjavo - ta številka je v letu 2008 znašala 98,8 milijarde EUR. Poleg tega se je Nemčija zavezala, da banka HSH ne bo trgovala za lastni račun. Banka HSH bo trgovala samo v obsegu, potrebnem za izpolnjevanje naročil strank, varovanje poslovanja strank pred tveganjem ali za namene likvidnosti zakladnice in upravljanje bilance stanja (v vsakem primeru do zgornje meje, izražene kot najvišja tvegana vrednost). Zato ti ukrepi odpravljajo pomisleke iz sklepa o začetku postopka.
(229)
Šibka kapitalska struktura banke HSH je še ena morebitna ovira na poti do njenega dolgoročno uspešnega poslovanja. Ustreznost nizke kapitalizacije, ki je bila v prvotnem načrtu prestrukturiranja pričakovana konec obdobja prestrukturiranja (delež kapitala prvega reda v višini [okoli 9] %), je bila vprašljiva, zlasti ob upoštevanju (a) ciklične in nestanovitne narave poslovnega profila banke HSH, pri katerem je bil potreben dodaten kapitalski blažilnik, ki bi absorbiral ponavljajoče se povečane povezane izgube; (b) učinka finančne krize na kapital banke HSH (75) in (c) uvedbe novih predpisov Basel III, ki bodo precej povišali najnižje ravni kapitala (76), ki jih zahtevajo regulatorji. Prav tako se lahko domneva, da bodo udeleženci na trgu in zlasti ustanove, ki bodo verjetno zagotavljale nezavarovana medbančna posojila, pričakovali višje kapitalske deleže.
(230)
Nadaljnje zmanjšanje profila tveganja banke HSH, zadržanje dobička in povečanje kapitala za 500 milijonov EUR v letu 2013 bo precej izboljšalo kapitalizacijo banke HSH. Po pričakovanjih naj bi konec leta 2014 delež navadnega lastniškega kapitala znašal več kot 10 %, delež kapitala prvega reda pa več kot 12 %. Za primerjavo so za iste deleže v prvotnem načrtu prestrukturiranja stopnje znašale [okoli 7] % in [okoli 9] %. So bolj v skladu s prihodnjimi novimi kapitalskimi standardi za banke. Čeprav je del tega izboljšanja povezan tudi s še vedno precejšnjim zmanjšanjem tveganju prilagojenih sredstev, nastalih na podlagi zaščite pred tveganjem, bi se kapitalski položaj banke HSH v vsakem primeru izboljšal. To izboljšanje je treba umestiti v okvir zmanjšanja profila tveganja na bilanci stanja banke HSH in zlasti zmanjšanja deleža zelo cikličnih sredstev.
(231)
Poleg tega je ena od zahtev, ki jih bo Komisija določila kot pogoj za razglasitev povračila zaščite pred tveganjem in vračila sredstev kot združljiva, da banka HSH ne more razveljaviti zaščite pred tveganjem, če bi se zaradi tega delež navadnega lastniškega kapitala med obdobjem prestrukturiranja znižal pod določene ravni in zlasti pod 10 % od 31. decembra 2014 (glej uvodno izjavo (203)). Ta zaščitni ukrep zagotavlja, da bo banka med obdobjem prestrukturiranja sposobna ohraniti ustrezno raven kapitalizacije tudi, če se gospodarski položaj poslabša. Ta mehanizem bi moral banki HSH pomagati, da ponovno pridobi zaupanje nasprotnih strank na trgu. Načrt banke HSH je popoln izstop iz sistema jamstva do leta [2014-2016], ko naj bi po pričakovanjih delež navadnega lastniškega kapitala znašal [ 10] %.
(232)
Predlagani ukrepi izboljšujejo kapitalski položaj banke HSH, tako da je v skladu s prihodnjimi novimi mednarodnimi standardi. Izboljšani kapitalski deleži in večja odpornost na obremenitve bodo imeli srednjeročno pozitiven učinek na stroške financiranja banke HSH.
(233)
Sklep o začetku postopka (odstavka 60 in 63) je spodbudil pomisleke glede vzdržnosti nekaterih predpostavk v načrtu banke HSH. Ti pomisleki so bili povezani zlasti s predpostavkami glede (a) rasti glavnih poslovnih segmentov; (b) rasti neobrestnih prihodkov; (c) marž na ključne poslovne segmente in (d) razvoja rezervacij za izgube pri posojilih.
(234)
Po mnenju Komisije so bile predpostavke glede rasti, zlasti v segmentih ladijskega prometa, prevoza in poslovanja s podjetji, preveč optimistične. Zmožnost banke HSH, da doseže načrtovane skupne prihodke, je bila zato vprašljiva. Spremenjeni načrt prestrukturiranja pa temelji na bolj razumnih predpostavkah glede rasti za segmenta ladijskega prometa in poslovanja s podjetji (glej preglednico 5). Poleg tega je bilo rešeno tudi vprašanje rasti v segmentu financiranja zrakoplovov, saj banka HSH na tem področju ne bo več poslovala. Kot je prikazano v preglednicah 5 in 6, so stopnje rasti, uporabljene pri načrtovanju za segmenta ladijskega prometa in poslovanja s podjetji, bistveno nižje od tistih v prvotnem načrtu prestrukturiranja z dne 1. septembra 2009. Poleg tega ustrezajo absolutnim obsegom, ki so za banko HSH ob upoštevanju njenega tržnega deleža in skupnega obsega poslovanja na trgu razumneje dosegljivi.
(235)
Banka HSH je spremenila tudi predpostavke glede rasti svojih neobrestnih prihodkov. Na splošno naj bi v obdobju 2010-2014 neobrestni prihodki predstavljali okoli [7-12] % čistega prihodka temeljne banke od obresti. Ob upoštevanju načrta banke HSH glede izboljšanja navzkrižne prodaje bančnih produktov med njenim oddelkom za finančni trg in drugimi poslovnimi enotami bi moral biti ta cilj dosegljiv.
(236)
V sklepu o začetku postopka so bili izraženi pomisleki glede predpostavk v zvezi z maržami iz prvotnega načrta. Vendar so bile marže novih poslov od konca leta 2010 dejansko višje od prvotno pričakovanih in predpostavke glede načrtovanja so bile temu primerno prilagojene.
(237)
Sklep o začetku postopka je sprožil pomisleke glede zmožnosti banke HSH, da vzdrži naslednjo gospodarsko recesijo, ne da bi se pri tem ponovno zatekla k državni pomoči, in s tem glede njenega dolgoročno uspešnega poslovanja. Ti dvomi so temeljili na naslednjih slabostih: (a) šibka struktura financiranja in zlasti velik finančni primanjkljaj, ki ga bo banka kmalu imela, ter stalno pomanjkanje financiranja, denominiranega v ameriških dolarjih; (b) osredotočenost na ciklične in nestanovitne dejavnosti, ki bodo verjetno prinesle ponavljajoče se velike skupne izgube; in (c) prenizka kapitalizacija, ki takih izgub ne bo mogla absorbirati. Vendar pa predlagani dodatni ukrepi iz spremenjenega načrta prestrukturiranja odpravljajo pomisleke Komisije. Novi načrt je bil oblikovan z bolj razumnimi in verodostojnimi predpostavkami, zato nudi bolj zanesljiv pogled na uspešno poslovanje banke HSH. Ob koncu obdobja prestrukturiranja bo tako banka ustrezno kapitalizirana, pri čemer bo manjši del njenega poslovanja osredotočen na zelo ciklične segmente in stabilno stanje sredstev, ki pa bo še vedno predstavljalo izziv, vendar pa bo imela tudi orodja za spremljanje (količnik neto stabilnih virov financiranja in delež financiranja v USD), ki bi ji morala pomagati pri tem, da srednjeročno ostane osredotočena na stalno izboljševanje. Tako bi morala banka HSH imeti kapitalsko osnovo in stanje sredstev, ki ju potrebuje, da vzdrži gospodarsko recesijo, ne da bi se pri tem zatekla k državni pomoči. Glede splošne donosnosti banke HSH spremenjeni načrt prestrukturiranja kaže, da bo banka HSH med obdobjem prestrukturiranja v letu 2014 dosegla kapitalski donos v višini [5-10] % (77). V absolutnem smislu je ta številka nizka, vendar bi morala biti zaradi precej manjšega profila tveganja banke HSH stabilnejša. Zato jo je treba v primerjavi s stopnjami v desetih letih pred krizo šteti za precej izboljšano.
9.2.3.3 Lastni prispevek in porazdelitev bremena s strani manjšinskih delničarjev
(238)
Sporočilo o prestrukturiranju navaja, da morajo biti za omejitev izkrivljanj konkurence in preprečevanje moralnega tveganja (a) stroški prestrukturiranja in (b) znesek pomoči omejeni, zagotovljen pa mora biti tudi znaten lastni prispevek. Sporočilo o prestrukturiranju nadalje navaja, da mora biti pomoč omejena na najnižjo potrebno, zato mora banka za financiranje prestrukturiranja najprej uporabiti lastna sredstva. Stroškov, povezanih s prestrukturiranjem, ne sme nositi samo država, ampak tudi tisti, ki so v ustanovo vlagali. Mednje sodijo delničarji in podrejeni imetniki obveznic.
9.2.3.3.1 Lastni prispevek, porazdelitev bremena in pomoč, omejena na najnižjo potrebno
(239)
V odstavku 65 sklepa o začetku postopka je Komisija ugotovila, da ni jasno, kolikšen je obseg odprodaje, ki naj bi služil kot lastni prispevek ustanove. Nemčija se je zavezala, da bo banka HSH do konca obdobja prestrukturiranja prodala [100-120] hčerinskih družb. Sicer pa je banka HSH od teh [100-120] hčerinskih družb že prodala [30-40] družb in pričakuje, da bo s prodajo zaključila najkasneje do 31. decembra 2013. Ustvarjene prihodke in dobiček bo porabila za kritje stroškov prestrukturiranja. Finančne udeležbe, ki jih bo prodala, so navedene v Prilogi III in med drugim vključujejo HSH Real Estate AG, […], DekaBank in […], ki so največje hčerinske družbe banke HSH.
(240)
Poleg tega se je Nemčija zavezala, da banka HSH do 31. decembra 2014 ne bo izvajala nobenih prevzemov.
(241)
Komisija meni, da ukrepi v zvezi z lastnim prispevkom iz uvodnih izjav (239) in (240) ne zagotavljajo, da banka HSH v trenutnem finančnem položaju k stroškom prestrukturiranja prispeva največji možni lastni prispevek. Komisija zlasti meni, da v skladu s točko 26 Sporočila o prestrukturiranju diskrecijska izravnava izgub s strani bank upravičenk (npr. s sprostitvijo rezerv ali zmanjšanjem lastniškega kapitala), da bi zagotovile izplačilo dividend in kuponov na neodplačani podrejeni dolg, v okviru prestrukturiranja načeloma ni združljiva s ciljem omejitve zneska pomoči na najmanjšega potrebnega. Pri nastalih izgubah bi morali sodelovati zlasti finančni instrumenti z elementom lastniškega kapitala.
(242)
Ker Nemčija ne želi predlagati dodatnih ukrepov v zvezi z lastnim prispevkom, ukrepa pomoči ni mogoče razglasiti za združljivega na podlagi člena 7(3) Uredbe (ES) št. 659/1999. Taki ukrepi pa so lahko uvedeni s priložitvijo pogojev k sklepu.
(243)
Zato bi morala Komisija med fazo prestrukturiranja postaviti pogoj, da banka HSH ne sme opravljati nobenih izplačil na kapitalske instrumente, povezane z dobičkom (kot so hibridni finančni instrumenti in potrdila o udeležbi pri dobičku), če teh izplačil ne dolguje na podlagi pogodbe ali zakonodaje. V okviru prepovedi izplačila dividend Komisija tudi meni, da morajo v primeru, če bilanca stanja HSH brez sprostitve rezerv in zadržanega čistega dobička pokaže izgubo, ti instrumenti sodelovati v izgubi. Pri tem ne sme biti sodelovanja v izgubah, prenesenih iz prejšnjih let.
(244)
Da bi zagotovila, da lastniki banke HSH v obdobju prestrukturiranja v največji možni meri sodelujejo pri vzpostavljanju ustrezne kapitalske osnove (glej uvodne izjave (229) do (231)), je po mnenju Komisije kakršno koli izplačilo dividend v obdobju prestrukturiranja v nasprotju z načelom omejevanja državne pomoči na najmanjšo potrebno. Zato Komisija meni, da banka HSH v tem obdobju in vključno s finančnim letom 2014 ne bi smela izplačati nobenih dividend.
9.2.3.3.2 Porazdelitev bremena s strani manjšinskih delničarjev
(245)
V sklepu o začetku postopka (odstavki 66 do 72) je Komisija predhodno menila, da se manjšinskim delničarjem, ki maja 2009 niso sodelovali v dokapitalizaciji banke HSH, deleži niso dovolj zmanjšali. Prvotni načrt prestrukturiranja ni vseboval porazdelitve bremena, ki bi omogočila, da se pomoč banki HSH šteje za združljivo. Nadalje se je Komisija spraševala, ali so imeli sami manjšinski delničarji z ohranjanjem previsokih deležev v banki HSH morda korist od državne pomoči. Komisija je sklenila, da je ukrep morda vseboval morebitno posredno pomoč manjšinskim delničarjem, ki bi lahko bila nezakonita, če ob tem niso bili vzpostavljeni mehanizmi za ustrezno porazdelitev bremena (odstavek 73).
(246)
Združenji hranilnic sta trdili, da Komisija ni preučila sekundarnih učinkov posredne pomoči v nobeni drugi zadevi v zvezi z dokapitalizacijo (glej uvodno izjavo (129)); Komisija poudarja, da je posredno pomoč dejansko preučevala pri različnih ukrepih v številnih zadevah (78).
(247)
Komisija opozarja, da člen 107(1) PDEU v skladu z uveljavljeno sodno prakso med ukrepi ne razlikuje na podlagi razlogov ali ciljev državnih ukrepov, ampak jih opredeljuje glede na njihov učinek (79). Ugodnost, posredno dana manjšinskim delničarjem, je posledica dejstva, da sta se lastnika v javnem sektorju odpovedala dodatnemu deležu v banki HSH, ki bi ga običajno prejela, če bi bila cena novih delnic določena pravilno. Obstaja vzročna povezava med pomočjo, ki je bila banki HSH dodeljena iz državnih sredstev, in ugodnostjo za manjšinske delničarje.
(248)
Komisija se ne strinja tudi s trditvijo, da ugodnosti za manjšinske delničarje ni mogoče pripisati državi, ker se je o dokapitalizaciji, vključno s številom delnic in ceno delnic, odločalo na skupščini delničarjev (glej uvodno izjavo (128)). Na tej skupščini sta bila lastnika v javnem sektorju prisotna kot delničarja in sta delovala v svoji funkciji kot javna organa (80). Takrat je potekala politična razprava o prihodnosti banke HSH.
(249)
Glavne pripombe Nemčije in manjšinskih delničarjev temeljijo na trditvah, da manjše zmanjšanje ni pomoč in da je v vsakem primeru zmanjšanje samo rezultat parametrov, izbranih za povečanje kapitala, tj. števila delnic in cene teh delnic. Nadalje so Nemčija in manjšinski delničarji glede teh parametrov poudarili dejstvo, da je vrednotenje izvedlo ugledno podjetje PwC v skladu z uveljavljenimi standardi vrednotenja. Vrednotenje je temeljilo na predpostavki, da bo banka HSH v letu 2013 ponovno pridobila oceno A, kar naj bi bila po trditvah razumna napoved. Združenji hranilnic in investicijska družba Flowers se glede te ocene strinjajo z Nemčijo. Trdijo, da je bila cena na novo izdanih delnic pravzaprav prenizka.
(250)
Komisija ne dvomi, da je PwC ugledno podjetje in da je vrednotenje izvedlo v skladu z uveljavljenimi standardi vrednotenja. Vendar pa vztraja, da pri vrednotenju banke HSH niso bili upoštevani številni vidiki, ki bi, če bi bili upoštevani, vplivali na nižjo vrednost banke HSH.
(251)
Poročilo podjetja PwC o vrednotenju (v nadaljnjem besedilu: poročilo o vrednotenju) je bilo predloženo 15. maja 2009 (81). Nemčija je 30. aprila 2009 Komisiji priglasila ukrepe državne pomoči za banko HSH, ker je obstajalo tveganje, da banka HSH ne bo mogla izpolniti predpisanih kapitalskih zahtev. Takrat je bilo jasno, da bo morala banka HSH izvesti obsežno prestrukturiranje in da bo morala nuditi izravnalne ukrepe za izkrivljanje konkurence, ki so jo morda povzročili ukrepi pomoči. Vrednotenje s strani podjetja PwC je bilo izvedeno na podlagi poslovnega načrta, v katerem niso bili upoštevani vsi ti vidiki. V povzetku (82) poročila o vrednotenju je podjetje PwC jasno navedlo, da vrednotenje temelji na načrtovanju banke HSH, ki je predvidevalo vzpostavitev običajnega stanja na trgih od leta 2011. Te predpostavke ni mogoče šteti za zadržano.
(252)
Poleg tega je bilo vrednotenje izvedeno ob predpostavki, da bo banka HSH v letu 2013 ponovno pridobila oceno A. Podjetje PwC je v poročilu o vrednotenju izrecno navedlo, da je bonitetna agencija S&P banki HSH 6. maja 2009 znižala oceno z A na BBB + z negativnim obetom (83) in da to znižanje ocene ni bilo zajeto pri načrtovanju financiranja, posledično pa tudi ne pri izračunu okvirne vrednosti banke HSH. Poleg tega je podjetje PwC ugotovilo, da se zaradi skorajšnje preiskave državne pomoči lahko pričakuje, da bodo zaradi zagotavljanja združljivosti ukrepov pomoči postavljene zahteve, ki bodo imele precejšen učinek na poslovni načrt banke HSH. Podjetje PwC je tudi ugotovilo, da je zaradi splošnega gospodarskega položaja v sektorjih, ki so pomembni za banko HSH (ladijski prevoz, letalstvo), in omejitev na kapitalskih trgih (financiranje) težko napovedati prihodnji razvoj dogodkov.
(253)
Nazadnje je treba omeniti, da je bilo vrednotenje izvedeno ob predpostavki, da bo vzpostavljena zaščita pred tveganjem. Brez zaščite pred tveganjem ne bi bilo razbremenitve tveganju prilagojenih sredstev in obseg potrebne dokapitalizacije bi bilo treba povečati, predpostavke glede ocene pa popraviti. Podjetje PwC je izračunalo tudi vrednost banke HSH v scenariju, v katerem zaščita pred tveganjem ni bila vzpostavljena (84), in dobilo okvirno vrednost banke HSH v razponu od [0,8-1,2] milijarde EUR do [1,5-2] milijarde EUR, kar ustreza ceni delnice med [ 9] in [ 22] EUR. Ob upoštevanju teh dejstev Komisija še vedno meni, da je bila cena na novo izdanih delnic bistveno previsoka.
(254)
Manjšinski delničarji so trdili tudi, da je Komisija v svojem sklepu o banki HRE sprejela ceno za nove delnice, ki je bila višja od cene na borzi, ne da bi pri tem dvomila v njeno ustreznost za namene porazdelitve bremena. Trdijo, da Komisija vprašanja cene delnic v primeru banke HSH zato ne bi smela preučevati. Komisija meni, da ti dve zadevi nista primerljivi. V primeru banke HRE je bil sprejet sklop ukrepov, ki so vodili v popolno nacionalizacijo banke HSH. Glavna razlika med tema dvema zadevama je, da je banka HRE postala javna last in da je država kupila delnice po ceni, ki je temeljila na vrednosti podjetja brez državne pomoči (85). Pri banki HSH ni tako. Vrednotenje banke HSH zaradi določanja cene novo izdanih delnic je bilo izvedeno ob predpostavki, da bo vzpostavljena zaščita pred tveganjem v višini 10 milijard EUR. Ta predpostavka je zagotovo precej vplivala na rezultat vrednotenja.
(255)
Manjšinski delničarji so nadalje pojasnili, da so v letu 2008 banko podprli s precejšnjimi finančnimi prispevki in zato ne bi mogli sodelovati pri dokapitalizaciji aprila 2009. Trdili so, da jim tudi ni bilo treba, saj možnost nakupa novih delnic ne pomeni obveznosti nakupa.
(256)
Komisija razume, da sta imeli združenji hranilnic možnost nakupa novih delnic in nista bili zavezani, da to pravico uveljavljata. Vendar pa Komisija finančne podpore, ki so jo leta 2008 banki HSH dodelili manjšinski delničarji, ne more obravnavati kot prispevek k porazdelitvi bremena v okviru ukrepov pomoči za banko HSH maja in junija 2009. Podpora, ki jo je banka HSH prejela v letu 2008, je bila posledica takratne odločitve manjšinskih delničarjev o naložbi. Komisija ne vidi povezave med ukrepi v zvezi s kapitalom v letu 2008 in ukrepi pomoči v letu 2009.
(257)
Komisija se ne strinja s pripombami združenj hranilnic, da ne opravljata nobenih gospodarskih dejavnosti in se ju zato za namene pravil o državni pomoči ne more šteti za podjetji (glej uvodno izjavo (128)). Hranilnice v zvezni deželi Schleswig-Holstein opravljajo gospodarsko dejavnost (86). Svoje gospodarske interese so združile v združenjih hranilnic. Združenji hranilnic nudita storitve hranilnicam v zvezni deželi Schleswig-Holstein in ohranjata udeležbe/deleže za hranilnice, kot v primeru delnic, ki jih imajo hranilnice v banki HSH Nordbank. Če se poveča vrednost udeležb hranilnic v združenjih, se poveča tudi vrednost hranilnic. Združenji hranilnic in njune članice hranilnice sestavljajo gospodarsko enoto. Kakršna koli ugodnost za združenji je prav tako ugodnost za hranilnice v zvezni deželi Schleswig-Holstein. Zato se lahko združenji hranilnic, ki ju je z ekonomskega vidika mogoče v celoti poistovetiti s hranilnicami v zvezni deželi Schleswig-Holstein, šteje za prejemnici državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.
(258)
Pripombe Nemčije in tretjih strani niso odpravile pomislekov Komisije glede neustrezne porazdelitve bremena s strani manjšinskih delničarjev. Komisija še vedno meni, da se manjšinskim delničarjem, ki niso sodelovali pri dokapitalizaciji banke HSH leta 2009, deleži niso dovolj zmanjšali, saj število delnic, ki je bilo lastnikoma v javnem sektorju dodeljeno ob dokapitalizaciji, ni temeljilo na pravilnem vrednotenju banke HSH v zadevnem obdobju. Vendar pa Komisija ugotavlja, da spremenjeni načrt prestrukturiranja obsega dodatne ukrepe, ki precej izboljšajo porazdelitev bremena s strani manjšinskih delničarjev.
(259)
Stopnjo porazdelitve bremena bodo povečali zlasti dodatni ukrepi glede povračila zaščite pred tveganjem, ki jih uvaja Komisija (uvodne izjave (202) do (208)). Dodatno povračilo za zaščito tveganja, sestavljeno iz dodatne premije in pavšalnega plačila v delnicah v višini 500 milijonov EUR, bo imelo dva velika učinka. Prvič, povečanje absolutnega zneska plačil povračila lastnikoma v javnem sektorju bo zmanjšalo razdeljiv dobiček banke HSH in s tem vrednost banke HSH za njene delničarje. Drugič, pavšalno plačilo v delnicah v višini 500 milijonov EUR bo zmanjšalo deleže manjšinskih delničarjev, katerih delež se bo s sedanjih 16,8 % zmanjšal na približno 14-15 % (odvisno od vrednotenja cene delnic).
(260)
Poleg učinka, ki ga bodo imeli pogoji, uvedeni glede povračila zaščite pred tveganjem, bo porazdelitev bremena dodatno izboljšana z omejitvijo izplačila za kapitalske instrumente iz uvodnih izjav (241) do (244). Vrednost banke HSH za njene delničarje je odvisna od denarnih tokov v prihodnosti, ti denarni tokovi v obliki dividend pa ne bodo izplačani do leta 2014. Zato bodo omejitve glede izplačila denarnih tokov v prihodnosti, ki jih uvaja Komisija, dodatno izboljšale porazdelitev bremena s strani manjšinskih delničarjev.
(261)
Komisija meni, da je porazdelitev bremena s strani manjšinskih delničarjev v spremenjenem načrtu prestrukturiranja in s pogoji, ki jih je uvedla Komisija, sicer precej boljša, vendar ukrepi ne zagotavljajo, da so bremena s strani manjšinskih delničarjev porazdeljena v največji možni meri. Ker Nemčija ne želi predlagati dodatnih ukrepov za porazdelitev bremena, ukrepa pomoči ni mogoče razglasiti za združljivega na podlagi člena 7(3) Uredbe (ES) št. 659/1999. Na tej podlagi bi bilo treba posredno pomoč manjšinskim delničarjem šteti za nezdružljivo, razen če se uvedejo drugi pogojni ukrepi, ki bodo izboljšali porazdelitev bremena s strani manjšinskih delničarjev.
(262)
Ob upoštevanju morebitne ugodnosti, ki so jo prejeli manjšinski delničarji, in potrebe po ustrezni porazdelitvi bremena Komisija meni, da je potrebno podaljšanje prepovedi izplačila dividend po letu 2014. Da bi bila prepoved izplačila dividend sorazmerna, mora biti omejena. Zato bi morala Komisija postaviti pogoj, da v obdobju od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2016 izplačila dividend ne smejo presegati 50 % letnega presežka iz prejšnjega finančnega leta. Poleg tega bi morala biti izplačila dividend v tem obdobju dovoljena le, če ne bi ogrozila skladnosti z določbami sporazuma Basel III o kapitalu kreditnih institucij v srednjeročnem obdobju.
9.2.3.3.3 Sklepne ugotovitve o lastnem prispevku in porazdelitvi bremena s strani manjšinskih delničarjev
(263)
Komisija je sklenila, da je ustrezen lastni prispevek in ustrezno porazdelitev bremena s strani manjšinskih delničarjev mogoče doseči ter da je zato pomoč mogoče šteti za združljivo pod pogoji iz uvodnih izjav (262), (202) do (208) in (241) do (244).
9.2.3.4 Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence
(264)
Sporočilo o prestrukturiranju zahteva, da načrt prestrukturiranja vsebuje ukrepe, ki omejujejo izkrivljanja konkurence in zagotavljajo konkurenčen bančni sektor. Sporočilo o prestrukturiranje v točki 30 navaja, da bi morali biti ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence zaradi pomoči prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka po prestrukturiranju ponovno uspešno posluje. Ocena Komisije glede potrebe po takih ukrepih bi morala temeljiti na vrednosti in obsegu dejavnosti banke HSH.
(265)
Po mnenju Komisije so bili ukrepi iz sklepa o začetku postopka, predlagani za odpravo izkrivljanja konkurence, nezadostni. Vendar pa spremenjeni načrt prestrukturiranja zagotavlja več ukrepov za odpravo izkrivljanja konkurence.
(266)
V primerjavi s prvotnim načrtom prestrukturiranja je v spremenjenem načrtu prestrukturiranja načrtovano zmanjšanje bilance stanja precej večje. Banka HSH bo do konca leta 2014 svojo bilanco stanja v primerjavi z letom 2008 zmanjšala za 61 % (87). Zmanjšanje banke HSH za več kot polovico je glede na izkrivljanja konkurence zaradi visokega zneska prejete pomoči primerno. Zmanjšanje je v skladu s prakso odločanja Komisija glede primerljivih zneskov pomoči v relativnem smislu. Vendar je v primeru banke HSH potreba po prestrukturiranju in zmanjšanju bilance stanja še posebej velika zaradi neustrezne porazdelitve bremena, ki izhaja iz nepopolnega vračila sredstev. Zmanjšanje dopolnjuje zavezo banke HSH, da odproda večino svojih udeležb.
(267)
Poleg tega se je banka HSH zavezala, da bo število svojih mednarodnih podružnic oziroma predstavništev z 21 zmanjšala na 6, število nacionalnih predstavništev pa z 9 na 7. Preostale podružnice oziroma predstavništva v Londonu in New Yorku bo prav tako precej zmanjšala, podružnica v Luksemburgu pa bo ostala samo kot podružnica enote za prestrukturiranje.
(268)
Banka HSH se je nadalje zavezala, da bo med obdobjem prestrukturiranja upoštevala prepoved prevzemov (do 31. decembra 2014). Banka HSH svojih poslovnih dejavnosti ne bo širila z nakupi drugih podjetij. Združitve deželnih bank so še naprej mogoče, če jih bo Komisija odobrila. Zamenjave terjatev v lastniške deleže in drugi običajni ukrepi za upravljanje s sredstvi so dovoljeni, če ne vodijo do izogibanja prepovedi prevzemov. Če se lastnika v javnem sektorju odrečeta nadzoru nad banko HSH, bo prepoved prevzemov veljala samo tri leta. Komisija meni, da bi imela privatizacija banke HSH pozitiven učinek na uspešno poslovanje banke HSH in bi zagotovila učinkovito konkurenco. Če bi prepoved prevzemov veljala daljše obdobje po datumu prodaje, bi to lahko oviralo morebiten postopek privatizacije.
(269)
Natančneje, banka HSH se je zavezala, da bo sprejela dodatne ukrepe, ki bodo neposredno odpravljali izkrivljanje konkurence na trgih, na katerih je banka HSH pridobila trden položaj in na katerih je načrtovala širitev. Banka HSH bo prenehala s poslovanjem na področju finančnih storitev v zvezi z letalstvom (88). Sredstva na področju letalstva v višini [3-8] milijard EUR bodo ob koncu leta [2011-2012] prenesena na enoto za prestrukturiranje ali prodana. Banka HSH bo znatno zmanjšala tudi svoje dejavnosti na področju ladijskega prometa, nepremičnin in poslovanja s podjetji. Zlasti v segmentu ladijskega prometa, v katerem se je banka HSH uveljavila kot vodilni vir financiranja ladij in v katerem je načrtovala nadaljnjo širitev, se je banka HSH zavezala, da njen delež novih poslov na svetovnem trgu med celotnim obdobjem prestrukturiranja ne bo presegel [ 8] % in da glede novih poslov ne bo med prvimi tremi največjimi financerji ladij.
(270)
Predlagani ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence pomenijo precejšnje izboljšanje ukrepov iz prvotnega načrta prestrukturiranja banke HSH ter se štejejo za ustrezne in zadostne.
9.2.3.5 Sklepne ugotovitve glede prestrukturiranja
(271)
Komisija je sklenila, da so ukrepi za prestrukturiranje, vključno z zavezami Nemčije iz Priloge I in Priloge III, taki, da bodo ponovno vzpostavili uspešno poslovanje banke HSH, so ustrezen lastni prispevek banke HSH in odpravljajo izkrivljanje konkurence zaradi zadevnih ukrepov pomoči. Pod pogoji glede povračila in porazdelitve bremena, ki jih bo uvedla Komisija in so podrobneje navedeni v Prilogi II, spremenjeni načrt prestrukturiranja zagotavlja tudi ustrezno in zadostno porazdelitev bremena in se ga zato lahko razglasi za združljivega z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU.
(272)
Komisija tudi meni, da pomoč v obliki likvidnostnih jamstev v višini 17 milijard EUR, ki jo je dodelil sklad Soffin, pomeni združljivo pomoč za prestrukturiranje, če je bila potrebna za odpravo tržne nepopolnosti v obliki razpada medbančnega trga.
10. MOREBITNA UGODNOST ZA DRUGE DELNIČARJE
(273)
Manjšinski delničarji so trdili, da bi bil z razdelitvijo postopka na dva dela, tj. na sklop postopkov za odobritev ukrepov za neposredno pomoč za banko HSH in na sklop postopkov za obravnavo posredne pomoči manjšinskim delničarjem, kršen člen 7 postopkovne uredbe. Zaradi negativnega sklepa o dokapitalizaciji glede združenj hranilnic in investicijske družbe Flowers bi dokapitalizacija postala nezdružljiva. Po mnenju združenj hranilnic bi morala Komisija vprašanje porazdelitve bremena s strani manjšinskih delničarjev obravnavati v okviru ocene porazdelitve bremena v zvezi z dokapitalizacijo.
(274)
Komisija se ne strinja z manjšinskimi delničarji glede razlage postopkovne uredbe. Razdelitev postopka je pravno mogoča, Komisija pa jo je že izvedla v več primerih (89). Če je pri enem samem ukrepu državne pomoči več upravičencev, njihov položaj pa zahteva različne pravne ocene in se zato lahko preiskave odvijajo različno hitro, se lahko zaradi večje učinkovitosti postopka formalni postopek preiskave razdeli.
(275)
Komisija se prav tako ne strinja s trditvijo, da bi drugačna pravna ocena o ukrepu pomoči v zvezi z manjšinskimi delničarji kot posrednimi upravičenci vplivala na pravno oceno (in združljivost) istega ukrepa pomoči v zvezi z banko HSH kot neposredno upravičenko do pomoči. Komisija je navedla sodbo v zadevi C-382/99, Nizozemska proti Komisiji (90), v kateri je Sodišče potrdilo oceno Komisije, da bi bil ukrep pomoči, dodeljen upravičencu, lahko združljiva pomoč (ker je v skladu s pravili de minimis), obenem pa isti ukrep pomoči ni bil združljiv v zvezi s posrednimi upravičenci in bi ga bilo treba vrniti. Komisija ugotavlja, da se lahko sorazmernost dokapitalizacije v zvezi z banko HSH zagotovi z ustreznimi ukrepi v načrtu prestrukturiranja, medtem ko je mogoče morebitno ugodnost za manjšinske delničarje zaradi prekomerno visoke cene izdanih delnic obravnavati in popraviti drugače, na primer s porazdelitvijo bremena.
(276)
Kljub temu Komisija ne vidi razloga za razdelitev postopka in lahko različne vidike ukrepa pomoči obravnava v enem sklepu. Če ne bi bilo ustrezne porazdelitve bremena, bi bilo mogoče oceniti tudi morebitno ugodnost za manjšinske delničarje, kot je navedeno v operativnem delu sklepa o začetku postopka. Vendar bosta ob spremembi povračila zaščite pred tveganjem in dodatnih ukrepih za porazdelitev bremena dosežena precejšnje zmanjšanje deležev manjšinskih delničarjev in dodatna porazdelitev bremena, kar bo precej popravilo napake iz vrednotenja s strani podjetja PwC in ponovno vzpostavilo ustrezno porazdelitev bremena. Ob upoštevanju te ustrezne porazdelitve bremena, vzpostavljene na podlagi pogojev, ki jih uvaja ta sklep, Komisija meni, da je porazdelitev bremena ustrezna in zato tega ne bo nadalje obravnavala.
11. SKLEPNA UGOTOVITEV
(277)
Ob upoštevanju zavez Nemčije glede prestrukturiranja in pogojev, ki jih je tej državi članici Komisija postavila glede povračila in porazdelitve bremena, je Komisija sklenila, da je zaščita pred tveganjem v skladu z oddelkom 5 sporočila o oslabljenih sredstvih. Ob upoštevanju predloženega spremenjenega načrta prestrukturiranja, pripomb Nemčije in pogojev, ki jih je tej državi članici postavila Komisija, je pomoč za prestrukturiranje, sestavljena iz zaščite pred tveganjem, dokapitalizacije in likvidnostnih jamstev, v skladu s členom 107(3)(b) PDEU in jo je mogoče razglasiti za združljivo z notranjim trgom. Pomisleki, ki jih je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka, so bili odpravljeni -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Dokapitalizacija v višini 3 milijarde EUR, jamstvo v višini 10 milijard EUR, ki ga je Nemčija dodelila banki HSH v obliki zaščite pred tveganjem in likvidnostnih jamstev, ki jih je dodelila Nemčija, pomenijo državno pomoč iz člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
2. Pomoč v obliki dokapitalizacije v višini 3 milijarde EUR, jamstva v višini 10 milijard EUR, ki ga je Nemčija dodelila banki HSH v obliki zaščite pred tveganjem in likvidnostnih jamstev, ki jih je dodelila Nemčija, je ob upoštevanju zavez iz Priloge I in Priloge III ter pod pogoji iz Priloge II združljiva z notranjim trgom.
Člen 2
Nemčija bo zagotovila, da bo prvotni načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen 1. septembra 2009, kakor je bil nazadnje spremenjen s sporočilom Nemčije z dne 11. julija 2011, izveden v celoti, vključno z zavezami iz Priloge I in Priloge III ter pogoji iz Priloge II, in v skladu s časovnim razporedom, določenim v prilogah.
Člen 3
Nemčija v roku dveh mesecev po uradnem obvestilu o tem sklepu obvesti Komisijo, kateri ukrepi so bili sprejeti za izpolnjevanje tega sklepa.
Člen 4
Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.
Nemčija je pozvana, naj kopijo tega sklepa takoj pošlje prejemniku pomoči.
V Bruslju, 20. septembra 2011