NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 57/2011
ze dne 18. ledna 2011,
kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) je třeba s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijmout opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
V případech, kdy se celkový přípustný odlov (TAC) přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit dotčený členský stát, aby určil jeho úroveň. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky a zajistil využívání dotčené populace využívána v míře, která od roku 2015 s co nejvyšší pravděpodobností povede k maximálnímu udržitelnému výnosu, a to včetně přijetí nezbytných opatření ke shromažďování příslušných údajů, posuzování dotčené populace a stanovení úrovní jejího maximálního udržitelného výnosu.
(5)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. TAC pro populace štikozubce obecného, humra severského, jazyka obecného v Biskajském zálivu, západní části Lamanšského průlivu a Severním moři, platýse evropského v Severním moři, sledě obecného v oblasti západně od Skotska a tresky obecné v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku, východní části Lamanšského průlivu, v oblasti západně od Skotska a Irském moři by tudíž měly být určeny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (2), nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova (3), nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu (4), nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu (5), nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (6), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (7), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (8), a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (9).
(7)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (10), by se mělo určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(8)
U některých druhů, jako jsou některé určité žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(9)
Humr severský se loví ve smíšeném lovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank je naprosto nutné provést opatření pro zachování zdrojů, aby se co nejvíce snížil odlov humra severského. Je proto vhodné omezit v této oblasti rybolovná práva pouze na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský.
(10)
Vzhledem k nedávnému vývoji cíleného rybolovu drsnatcovitých v podoblastech ICES VI, VII a VIII a v zájmu zajištění udržitelného řízení této populace je třeba stanovit omezení odlovu pro tuto populaci.
(11)
Je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2011 v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (11).
(12)
Na základě nařízení (ES) č. 754/2009 je z působnosti režimu intenzity rybolovu stanoveného v článku 11 nařízení (ES) č. 1342/2008 vyloučena skupina francouzských plavidel. Z informací poskytnutých Francií v roce 2010 vyplývá, že vyloučení této skupiny plavidel z režimu intenzity již nepředstavuje omezení administrativní zátěže. V důsledku toho již není nadále splněna jedna z podmínek pro vyloučení. Je proto vhodné tuto skupinu francouzských plavidel znovu zahrnout do výše uvedeného režimu intenzity rybolovu. Jelikož období řízení rybolovu uvedené v příloze IIA nařízení (EU) č. 53/2010 (12) skončí dne 31. ledna 2011, mělo by se toto opětovné zahrnutí použít ode dne 1. února 2011.
(13)
Na základě doporučení ICES je nezbytné nadále používat a revidovat systém řízení smačků ve vodách EU divizí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(14)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(15)
Postupem stanoveným v dohodách nebo protokolech o o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (13), Faerskými ostrovy (14) a Grónskem (15) jednala Unie o o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Faerskými ostrovy dosud nebyly dokončeny a očekává se, že s tímto partnerem by ujednání na rok 2011 měla být uzavřena počátkem roku 2011. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2011, je zapotřebí, aby Unie stanovila na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem dohody s Faerskými ostrovy.
(16)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a s jinými organizacemi spolupracuje, ač není jejich členem. Kromě toho v souladu s Aktem o o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky k Evropské unii dohody o o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je např. Úmluva o o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2011 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva by měla být provedena v právu Unie.
(17)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání v roce 2010 nedosáhla dohody o o přijetí opatření pro zachování zdrojů pro tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. Většina smluvních stran včetně Unie však byla toho názoru, že by tyto tři populace měly být regulovány, aby bylo zajištěno jejich udržitelné řízení. Je proto vhodné, aby Unie přijala opatření k tomuto účelu.
(18)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2010 tabulky, které uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. ICCAT v této souvislosti přijala rozhodnutí, v němž bylo konstatováno, že v roce 2009 Unie nevyužila zcela svou kvótu mečouna obecného v severním a jižním Atlantiku, tuňáka velkookého a severoatlantského tuňáka křídlatého. Aby byly dodrženy úpravy kvót Unie stanovené ICCAT, je třeba tato nevyužitá práva rozdělit na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC stanovený v tomto nařízení. Na stejném zasedání byl pozměněn plán obnovy populace tuňáka obecného. ICCAT dále přijala doporučení k zachování liškouna velkookého, kladivounovitých a žraloka dlouhoploutvého. Aby se přispělo k zachování rybích populací, je třeba tato opatření provést v právu Unie.
(19)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výroční zasedání v roce 2010 revidovala celkovou kapacitu loďstev provádějících odlov tropických tuňáků v období 2006-2008 a odlov mečouna obecného a tuňáka křídlatého v období 2007-2008. ITOC rovněž schválila provádění plánů rozvoje loďstva. IOTC vedle toho schválila rezoluci o o zachování liškounů (čeleď Alopiidae) lovených v souvislosti s rybolovem v oblasti její působnosti.
(20)
Na třetím mezinárodním zasedání pro vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti volného moře jižního Tichomoří (SPRFMO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v této oblasti až do vytvoření uvedené organizace pro řízení rybolovu. Tato prozatímní opatření byla opět projednávána na 8. mezinárodních konzultacích k založení SPFRMO v listopadu 2009 a mají být opět projednávána na nadcházející 2. přípravné konferenci pro komisi SPRFMO pořádané v lednu 2011. Podle dohody zúčastněných stran jsou tato prozatímní opatření dobrovolná a podle mezinárodního práva právně nezávazná. S ohledem na související ustanovení Dohody OSN o o rybích populacích je však žádoucí tato opatření provést v právu Unie.
(21)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) schválila na svém výročním zasedání v roce 2010 omezení odlovu pro čtyři rybí populace v oblasti úmluvy SEAFO. Tato omezení odlovu je nutné provést v právu Unie.
(22)
V souladu s článkem 291 Smlouvy by opatření nezbytná pro stanovení omezení odlovu pro některé populace s krátkou životností měla být z důvodů naléhavosti přijímána v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (16).
(23)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytváří či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tudíž nutné, aby ustanovení, kterými se taková opatření provádějí v právu Unie, měla zpětnou působnost. Zejména s ohledem na skutečnost, že některá rybolovná práva v oblasti úmluvy CCAMLR jsou stanovena pro období počínající dnem 1. prosince 2010, by se příslušná ustanovení tohoto nařízení měla používat od uvedeného dne. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zákaz lovit v oblasti úmluvy bez oprávnění.
(24)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (17), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání odlovů a intenzity rybolovu a oznamování údajů o o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení.
(25)
Aby se zabránilo přerušení rybolovných činností a zajistila se obživa rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2011, s výjimkou ustanovení o o omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít ode dne 1. února 2011, a zvláštních ustanovení týkajících se konkrétních oblastí, která by měla mít zvláštní den použitelnosti v souladu s 23. bodem odůvodnění. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(26)
Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví níže uvedená rybolovná práva:
a)
na rok 2011 omezení odlovu některých populací ryb a skupin populací ryb a
b)
na období od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 některá omezení intenzity rybolovu,
c)
na období uvedená v článcích 20, 21 a 22 a v přílohách IE a V rybolovná práva pro některé populace v oblasti Úmluvy o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (úmluva CCAMLR); a
d)
na období uvedená v článku 28 rybolovná práva pro některé populace v oblasti úmluvy Meziamerické komise pro tropické tuňáky (úmluva IATTC).
2. Tímto nařízením se rovněž stanoví rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných konzultací v oblasti rybolovu s Faerskými ostrovy. Konečná rybolovná práva stanoví Rada na návrh Komise.
3. Některá rybolovná práva uvedená v příloze I zůstávají nepřidělena a nesmějí být členskými státy využita, dokud nebudou stanovena konečná rybolovná práva podle odstavce 2. Tato rybolovná práva zahrnují dodatečná rybolovná práva pro makrelu obecnou, která jsou výsledkem kvóty neodlovené v roce 2010.
Článek 2
Oblast působnosti
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na:
a)
plavidla EU a
b)
na plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členským státům nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
g)
„velikostí oka“ velikost oka určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (18);
h)
„rejstříkem rybářského loďstva EU“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002;
i)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 218/2009 (19);
b)
oblastí „Skagerrak“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
oblastí „Kattegat“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
oblastí „VII (Porcupine Bank - jednotka 16)“ se rozumí oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.;
e)
„Cádizským zálivem“ se rozumí divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ z. d.;
f)
oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 216/2009 (20);
g)
oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 217/2009 (21);
h)
oblast úmluvy SEAFO (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) je vymezena v Úmluvě o o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (22);
i)
oblast úmluvy ICCAT (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) je vymezena v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (23);
j)
oblast úmluvy CCAMLR (Úmluva o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je vymezena v nařízení (ES) č. 601/2004 (24);
k)
oblast úmluvy IATTC (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je vymezena v Úmluvě o o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (25);
l)
oblast IOTC (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je vymezena v Dohodě o o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (26);
m)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) se rozumí oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o o rybolovu v jižním Indickém oceánu (27) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
n)
oblast úmluvy WCPFC (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) je vymezena v Úmluvě o o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (28);
o)
„oblastí volného moře Beringova moře“ se rozumí oblast volného moře Beringova moře více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, za podmínek stanovených v článku 15 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (29) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
3. Komise stanoví TAC pro huňáčka severního ve vodách Grónska v podoblastech ICES V a XIV, jež jsou pro Unii k dispozici na základě TAC a množství přidělených Unii Grónskem v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o o partnerství v odvětví rybolovu a s protokolem k ní.
4. S ohledem na vědecké informace shromážděné v první polovině roku 2011 může Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 revidovat TAC stanovené v příloze I pro tyto populace:
a)
populace smačků ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV v souladu s přílohou IID tohoto nařízení;
b)
populace tresky Esmarkovy ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV a populace šprota obecného ve vodách EU v divizi ICES IIa a v podoblasti ICES IV.
Článek 6
Zvláštní ustanovení pro některé TAC
1. Některé TAC uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek stanoví dotčený členský stát na základě údajů jím shromážděných a posouzených na úrovni, která:
a)
je v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména s pravidlem udržitelného využívání populací, a
b)
od roku 2015 s co největší pravděpodobností povede k využívání populace, jež je v souladu s maximálním udržitelným výnosem.
2. Dotčený členský stát do 28. února 2011 uvědomí Komisi o o úrovni přijaté v souladu s odstavcem 1 a o o opatřeních, které hodlá přijmout pro dosažení souladu s uvedeným ustanovením. S ohledem na tuto informaci a za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 7 nařízení (ES) č. 2371/2002, může Komise rozhodnout o o nouzových opatřeních.
Článek 7
Přidělení dodatečných kvót plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu
1. Pro některé populace uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek může členský stát za podmínek uvedených v odstavci 2 tohoto článku přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty v rámci celkového množství uvedeného v příloze IA jako procento z kvóty přidělené danému členskému státu.
2. Členský stát může plavidlům přidělit dodatečné kvóty, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidla;
b)
výše dodatečných kvót přidělených jednotlivým plavidlům účastnícím se řádně zdokumentovaného rybolovu nepřesáhne 75 % výmětů, které se u tohoto typu plavidla předpokládají, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení kvóty přidělené tomuto plavidlu;
c)
všechny úlovky příslušné populace odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené kvóty.
3. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2011 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
4. Členský stát, který má v úmyslu použít odstavce 1, 2 a 3, předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót tyto informace:
-
seznam plavidel účastnících se daných zkoušek a údaje o o zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěném na palubě;
-
kapacita, druh a specifikace zařízení používaných těmito plavidly;
-
odhadované míry výmětů těchto typů plavidel a
-
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené těmito plavidly v roce 2010.
Článek 8
Zakázané druhy
1. Plavidla EU nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žralok veliký (Cetorhinus maximus) a žralok bílý (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU i mimo ně;
b)
polorejnok křídlatý (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnok vlnitý (Raja undulata) a rejnok bílý (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žralok nosatý (Lamna nasus) v mezinárodních vodách a
f)
pilohřbetovití (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporaněné.
Článek 9
Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 10
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 platí omezení intenzity rybolovu stanovená:
a)
v příloze IIA pro řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, v části divize ICES IIIa ležící mimo Skagerrak a Kattegat, v podoblasti ICES IV, v divizích ICES VIa, VIIa a VIId a ve vodách EU divizí ICES IIa a Vb;
b)
v příloze IIB pro obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
v příloze IIC pro řízení populace jazyka obecného v divizi ICES VIIe.
Článek 11
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Článek 3 nařízení (ES) č. 2347/2002 (30) se použije pro platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými ve zmíněném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v článku 3 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2011 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II zmíněného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.
Článek 12
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov provedla plavidla členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 13
Omezení využívání některých rybolovných práv
1. Rybolovná práva stanovená v příloze I pro mníkovce bělolemého, tresku obecnou, pakambalu průsvitnou, ďasovité, tresku jednoskrvnnou, tresku bezvousou, štikozubce obecného, mníka modrého, mníka mořského, humra severského, platýse evropského, tresku sajdu, tresku tmavou, rejnokovité, jazyk obecný a ostrouna obecného v podoblasti ICES VII či jejích příslušných divizích jsou omezena zákazem rybolovu všech těchto druhů i jejich uchovávání na palubě v období od 1. května do 31. července 2011 v oblasti Porcupine Bank. Příslušné položky přílohy I se určí křížovým odkazem na tento článek.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku se lodím, které mají na palubě druhy uvedené v tomto odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 14
Přenos dat
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 15
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla EU provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Oddíl 1
Oblast Úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení rybolovu a kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle bodu 1 přílohy IV.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle bodu 2 přílohy IV.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle bodu 3 přílohy IV.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle bodu 4 přílohy IV.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle bodu 5 přílohy IV.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle bodu 6 přílohy IV.
Článek 17
Dodatečné podmínky týkající se kvóty tuňáka obecného přidělené v příloze ID
Vedle období zákazu stanoveného v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 302/2009 se zakazuje rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři v období od 15. dubna do 15. května 2011.
Článek 18
Rekreační a sportovní rybolov
Členské státy udělí zvláštní kvótu tuňáka obecného pro rekreační a sportovní rybolov ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 19
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. V souvislosti s rybolovem v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounovitých čeledi Sphyrnidae (s výjimkou kladivouna tiburo - Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) nebo části jeho upravených těl.
Oddíl 2
Oblast Úmluvy CCAMLR
Článek 20
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v části A přílohy V je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se na podoblasti uvedené v části B přílohy V TAC pro úlovky a vedlejší úlovky v ní uvedené.
Článek 21
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR se mohou během rybářské sezóny 2011 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 mimo oblasti státní jurisdikce. Pokud se daný členský stát hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 24. července 2011.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize FAO 58.4.1 a 58.4.2 jsou v části B přílohy V stanoveny TAC pro celkový odlov úlovků a vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 22
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2011/2012
1. Během rybářské sezóny 2011/2012 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR. Pokud daný členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi, v každém případě nejpozději 1. června 2011:
a)
za použití formuláře uvedeného v části C přílohy V svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v části D přílohy V konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členské státy, které mají v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamují pouze oprávněná plavidla plující pod jejich vlajkou v okamžiku oznámení.
4. Členské státy mohou udělit oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové plavidlu, které nebylo oznámeno sekretariátu CCAMLR v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne:
a)
úplné údaje o o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.
Oddíl 3
Oblast IOTC
Článek 23
Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti IOTC
1. Maximální počet plavidel EU lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 2 přílohy VI.
3. Členské státy mohou změnit rozdělení plavidel mezi oba typy rybolovu uvedené v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotčených populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedený kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění plnění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v mezích stanovených v těchto plánech.
Článek 24
Žraloci
1. Zakazuje se uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Liškouni uvedení v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporanění.
Oddíl 4
Oblast Úmluvy SPRFMO
Článek 25
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2011 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 26
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které v souladu s článkem 25 aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky svých plavidel provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi, za účelem jejich sdělení prozatímnímu sekretariátu SPRFMO, údaje zaznamenané systémy sledování plavidel, měsíční hlášení o o odlovech, a pokud jsou k dispozici, i zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 27
Rybolov při dně
Členské státy uvedené v článku 25 omezí intenzitu rybolovu nebo odlov při dně v oblasti úmluvy SPRFMO na průměrnou roční úroveň v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, pokud jde o o počet rybářských plavidel a další parametry, které se vztahují k množství odlovů, úrovni intenzity rybolovu a rybolovné kapacitě, a pouze na ty části oblasti úmluvy SPRFMO, kde rybolov při dně probíhal během předchozí rybářské sezóny.
Oddíl 5
Oblast Úmluvy IATTC
Článek 28
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
buď od 29. července do 28. září 2011, nebo od 18. listopadu 2011 do 18. ledna 2012 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2011 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2011, pro které období uzavření uvedené v odst. 1 písm. a) se rozhodly. Všechna dotčená plavidla členských států lovící s košelkovými nevody musí v oblasti vymezené v odstavci 1 a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody.
3. Plavidla lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC pomocí košelkových nevodů si ponechají na palubě a následně vyloží všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované, s výjimkou ryb, které se nepovažují za vhodné pro lidskou spotřebu z jiných než velikostních důvodů. Jedinou výjimkou je poslední výjezd, kdy případně není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě.
Oddíl 6
Oblast Úmluvy SEAFO
Článek 29
Opatření na ochranu hlubinných žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
a hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast Úmluvy WCPFC
Článek 30
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, žlutoploutvého, pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 31
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidly s košelkovými nevody používajícími FAD od 00:00 hod. dne 1. července 2011 do 24:00 hod. dne 30. září 2011. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že na má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení,
b)
neprovádí rybolov v hejnech mořských savců ve spojení s FAD.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 ponechají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
v závěrečné části plavby, pokud plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud ryby nejsou vhodné pro lidskou spotřebu z důvodů jiných než souvisejících s velikostí; nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 32
Oblasti uzavřené pro rybolov plavidly s košelkovými nevody
Lov tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého plavidly s košelkovými nevody je zakázán v těchto oblastech volného moře:
a)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Indonésie, Palau, Mikronésie a Papuy-Nové Guiney;
b)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Mikronésie, Marshallových ostrovů, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamounových ostrovů a Papuy-Nové Guiney.
Článek 33
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo Moře
Článek 34
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky tmavé (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 35
TAC
Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v této hlavě a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 36
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějících rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 37
Zakázané druhy
1. Plavidla třetích zemí nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; a
e)
pilohřbetovitých (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se neporaněné ihned a v největší možné míře vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 38
Změna nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se zrušuje písmeno h).
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2011.
Článek 38 se však použije ode dne 1.února 2011.
Tam, kde jsou rybolovná práva pro oblast úmluvy CCAMLR stanovena pro období začínající před 1. lednem 2011, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených rybolovných práv články 20, 21 a 22 a přílohy IE a V.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. ledna 2011.
UREDBA SVETA (EU) št. 57/2011
z dne 18. januarja 2011
o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu s členom 43(3) Pogodbe Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.
(2)
Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) zahteva določitev ukrepov za urejanje dostopa do voda in virov ter trajnostno sledenje ribolovnih dejavnosti, pri čemer se upoštevajo razpoložljiva znanstvena, tehnična in gospodarska mnenja ter zlasti poročila, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF).
(3)
Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti za posamezno ribolovno območje ali za skupino ribolovnih območij, vključno, po potrebi, z nekaterimi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem. Ribolovne možnosti bi bilo treba razdeliti med države članice tako, da zagotovijo vsaki državi članici relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsak stalež ali ribolovno območje ter ustrezno upoštevajo cilje skupne ribiške politike, ki so bili določeni z Uredbo (ES) št. 2371/2002.
(4)
Kadar se celotni dovoljeni ulov (TAC) dodeli le eni državi članici, je treba zadevno državo članico v skladu s členom 2(1) Pogodbe pooblastiti za določitev takšnega TAC. Sprejeti bi bilo treba določbe, da se zagotovi, da zadevna država članica pri določanju TAC v celoti upošteva načela in pravila skupne ribiške politike ter zagotovi, da se zadevni stalež izkorišča na ravni, ki bo z največjo možno verjetnostjo zagotovila največji trajnostni donos od leta 2015 dalje, vključno s sprejetjem potrebnih ukrepov za zbiranje ustreznih podatkov, ocenjevanje zadevnega staleža in določanje ravni največjega trajnostnega donosa tega staleža.
(5)
TAC bi bilo treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, in sicer z upoštevanjem bioloških in družbenogospodarskih vidikov, pri čemer se zagotovi poštena obravnava med ribiškimi sektorji, ter ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi, zlasti na srečanjih s svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo ter zadevnimi regionalnimi svetovalnimi sveti.
(6)
Za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, bi bilo treba TAC določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. Zato bi se morali TAC za osliča, škampa, morski list v Biskajskem zalivu, zahodnem Rokavskem prelivu in Severnem morju, morsko ploščo v Severnem morju, sled zahodno od Škotske in trsko v Kattegatu, Severnem morju, Skagerraku, vzhodnem Rokavskem prelivu, zahodno od Škotske in v Irskem morju določiti v skladu s pravili, določenimi z: Uredbo Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča (2); Uredbo Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka (3); Uredbo Sveta (ES) št. 388/2006 z dne23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu (4); Uredbo Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu (5); Uredbo Sveta (ES) št. 676/2007 z dne 11. junija 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribištva, ki izkoriščajo staleže morske plošče in morskega lista v Severnem morju (6), Uredbo Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (7), Uredbo Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (8), ter Uredbo Sveta (ES) št. 302/2009 z dne 6. aprila 2009 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (9).
(7)
V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (10) bi bilo treba določiti staleže, za katere se uporabljajo posamezni ukrepi iz Uredbe.
(8)
Za nekatere vrste, kot so nekatere vrste morskega psa, bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Ribolovne možnosti za takšne vrste bi morale biti zato popolnoma omejene s splošno prepovedjo ribolova teh vrst.
(9)
Škampi se lovijo z mešanim pridnenim ribolovom, skupaj z različnimi drugimi vrstami. Na območju zahodno od Irske, znanem kot Plitvina ježevcev, je nujno treba zagotoviti ohranitev, in sicer s čim večjim zmanjšanjem ulova škampa. Zato je na tem območju primerno omejiti ribolovne možnosti le na ulov pelagičnih vrst, skupaj s katerimi se škampi ne lovijo.
(10)
Zaradi zadnjega razvoja dogodkov pri ribolovu na merjaščevko v podobmočjih ICES VI, VII in VIII ter zaradi zagotovitve trajnostnega upravljanja tega staleža je zanj primerno določiti omejitve ulova.
(11)
Določiti je treba zgornje meje ribolovnega napora za leto 2011 v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2166/2005, členom 5 Uredbe (ES) št. 509/2007, členom 9 Uredbe (ES) št. 676/2007, členoma 11 in 12 Uredbe (ES) št. 1342/2008 ter členoma 5 in 9 Uredbe (ES) št. 302/2009, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 754/2009 z dne 27. julija 2009 o izključitvi določenih skupin plovil iz ureditve ribolovnega napora, določenega v poglavju III Uredbe (ES) št. 1342/2008 (11).
(12)
Po Uredbi (ES) št. 754/2009 je skupina francoskih plovil izključena iz uporabe ureditve ribolovnega napora, določene v členu 11 Uredbe (ES) št. 1342/2008. Na podlagi informacij, ki jih je leta 2010 zagotovila Francija, izključitev te skupine plovil iz ureditve ribolovnega napora ne pomeni več zmanjšanja upravnega bremena. Zato eden izmed pogojev za izključitev ni več izpolnjen. Zato bi bilo primerno to skupino francoskih plovil ponovno vključiti v navedeno ureditev ribolovnega napora. Ker se bo obdobje upravljanja ribolova, določeno v Prilogi IIA k Uredbi (EU) št. 53/2010 (12), končalo 31. januarja 2011, bi morala ta ponovna vključitev veljati od 1. februarja 2011.
(13)
Ob upoštevanju nasveta ICES je treba ohraniti in popraviti sistem za upravljanje prave peščenke v vodah EU razdelkov ICES IIa in IIIa ter podobmočja ICES IV.
(14)
V skladu z najnovejšim znanstvenim mnenjem ICES ter mednarodnimi obveznostmi v okviru Konvencije o ribištvu severovzhodnega Atlantika (NEAFC) je treba za določene globokomorske vrste ribolovni napor omejiti.
(15)
Unija je v skladu s postopkom, določenim v sporazumih ali protokolih o odnosih na področju ribištva, opravila posvetovanja o ribolovnih pravicah z Norveško (13), Ferskimi otoki (14) in Grenlandijo (15). Posvetovanje s Ferskimi otoki še ni zaključeno, dogovori s to partnerico za leto 2011 pa naj bi bili sklenjeni v začetku leta 2011. Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti Unije in zagotovili potrebno fleksibilnost pri sklenitvi teh dogovorov v začetku leta 2011, je primerno, da Unija začasno določi ribolovne možnosti za staleže, ki bodo predmet dogovora s Ferskimi otoki.
(16)
Unija je pogodbenica v več ribiških organizacijah in sodeluje v drugih organizacijah kot sodelujoča nepogodbenica. Poleg tega so z Aktom o pristopu sporazumi o partnerstvu v ribiškemu sektorju, ki jih je Republika Poljska sklenila pred tem, kot je Konvencija o ohranjanju staležev sajev in gospodarjenju z njimi v osrednjem delu Beringovega morja, od datuma njenega pristopa k Evropski uniji prešli pod upravljanje Unije. Te ribiške organizacije so za leto 2011 priporočile uvedbo vrste ukrepov, vključno z ribolovnimi možnostmi za plovila EU. Te ribolovne možnosti bi bilo treba uvesti v pravo Unije.
(17)
Na letnem zasedanju leta 2010 Medameriška komisija za tropskega tuna (IATTC) ni uspela doseči soglasja glede sprejetja ohranitvenih ukrepov za rumenoplavutega tuna, veleokega tuna in črtastega tuna. Kljub temu je večina pogodbenic, vključno z Unijo, menila, da bi morale biti ribolovne možnosti za te tri staleže regulirane, da se zagotovi njihovo trajnostno upravljanje. Zato mora Unija sprejeti ukrepe, s katerimi bi to dosegla.
(18)
Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT) je na svojem letnem zasedanju leta 2010 sprejela tabele, ki navajajo premajhno ali preveliko izkoriščenost ribolovnih možnosti pogodbenic ICCAT. ICCAT je v zvezi s tem sprejela sklep, v katerem ugotavlja, da je Unija v letu 2009 premalo izkoristila svojo kvoto za severno in južno mečarico, veleokega tuna in severnega belega tuna. Zaradi upoštevanja prilagoditve kvot Unije, ki jih je določila ICCAT, je treba ribolovne možnosti, ki so posledica premajhne izkoriščenosti, razporediti na podlagi prispevkov posameznih držav članic k premajhni izkoriščenosti brez spreminjanja delitvenega ključa, ki je v tej uredbi določen za letno dodelitev TAC. Na tem zasedanju je bil spremenjen večletni načrt za obnovo staleža modroplavutega tuna. ICCAT je sprejela tudi priporočilo o ohranitvi velikooke morske lisice, morskega psa iz družine kladvenic in oceanskega beloplavutega morskega psa. Da se pripomore k ohranitvi staležev rib, je treba te ukrepe uvesti v pravo Unije.
(19)
Na svojem letnem zasedanju leta 2010 je Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC) pregledala celotno zmogljivost flot, ki so lovile tropskega tuna v obdobju 2006-2008 ter mečarico in belega tuna v obdobju 2007-2008. IOTC je prav tako odobrila izvajanje načrta za razvoj flote. Poleg tega je IOTC odobril resolucijo o ohranitvi morskih lisic (družina Alopiidae), ki se ulovijo v povezavi z ribolovnimi območji pod njegovo pristojnostjo.
(20)
Na tretjem mednarodnem zasedanju za ustanovitev regionalne organizacije za upravljanje ribištva (RFMO) za globoka morja v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) maja 2007 so udeleženci sprejeli začasne ukrepe, vključno z ribolovnimi možnostmi, za ureditev pelagičnih ribolovnih aktivnosti in pridnenega ribolova na tem območju do ustanovitve takšne regionalne organizacije za upravljanje ribištva. Ti začasni ukrepi so bili preučeni na osmem mednarodnem posvetovanju za ustanovitev SPRFMO novembra 2009 in bodo ponovno preučeni na prihajajoči drugi pripravljalni konferenci za komisijo SPRFMO, ki bo potekala januarja 2011. V skladu s sporazumom, ki so ga sklenili udeleženci, so ti začasni ukrepi prostovoljni in niso pravno zavezujoči po mednarodnem pravu. Kljub temu se svetuje, da se ob upoštevanju določb Sporazuma Združenih narodov o ribjih staležih te ukrepe uvede v pravo Unije.
(21)
Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) je na svojem letnem zasedanju leta 2010 sprejela omejitve ulova za štiri staleže rib na območju Konvencije SEAFO. Te omejitve ulova je treba uvesti v pravo Unije.
(22)
V skladu s členom 291 Pogodbe bi bilo treba ukrepe, potrebne za določitev omejitev ulova za nekatere kratkožive staleže, sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (16) v nujnih primerih.
(23)
Nekatere mednarodne ukrepe, ki ustvarjajo ali omejujejo ribolovne možnosti za Unijo, sprejmejo zadevne RFMO ob koncu leta in začnejo veljati pred začetkom veljavnosti te uredbe. Zato je potrebno, da določbe, ki uvajajo takšne ukrepe, veljajo retroaktivno. Ker so nekatere ribolovne možnosti za območje Konvencije CCAMLR določene za obdobja, ki se začnejo s 1. decembrom 2010, je zato primerno, da se ustrezne določbe te uredbe uporabljajo od tega datuma dalje. Takšna retroaktivna uporaba ne bi posegala v načelo upravičenih pričakovanj, saj je članicam CCAMLR prepovedano ribariti na območju konvencije brez pooblastila.
(24)
Uporaba ribolovnih možnosti, določenih s to uredbo, je predmet Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (17) ter zlasti členov 33 in 34 Uredbe v zvezi z evidentiranjem ulova in ribolovnega napora ter sporočanjem podatkov o izčrpavanju ribolovnih možnosti. Zato je pomembno določiti kode, ki jih uporabljajo države članice pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanjem staležev, ki jih ureja ta uredba.
(25)
Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in bi ribičem Unije zagotovili preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2011, razen določb o omejitvah napora, ki bi jih bilo treba uporabljati od 1. februarja 2011, in posebnih določb v posebnih regijah, ki bi morale imeti specifičen datum uporabe, kot je navedeno v uvodni izjavi 23. Ta uredba bi morala zaradi nujnosti začeti veljati takoj po objavi.
(26)
Ribolovne možnosti bi bilo treba uporabljati popolnoma v skladu z veljavnim pravom Unije -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV 1
PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV
Člen 1
Vsebina
1. Ta uredba določa naslednje ribolovne možnosti:
(a)
omejitve ulova za nekatere staleže rib in skupine staležev rib za leto 2011;
(b)
nekatere omejitve napora za obdobje od 1. februarja 2011 do 31. januarja 2012;
(c)
za obdobja iz členov 20, 21 in 22 ter iz Prilog IE in V ribolovne možnosti za nekatere staleže na konvencijskem območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR), ter
(d)
za obdobja iz člena 28 ribolovne možnosti za nekatere staleže na konvencijskem območju Medameriške komisije za tropske tune (IATTC).
2. S to uredbo so določene tudi začasne ribolovne možnosti za določene staleže rib ali skupine staležev rib, o katerih potekajo dvostranska posvetovanja o ribištvu s Ferskimi otoki. Dokončne ribolovne možnosti določi Svet na predlog Komisije.
3. Določene ribolovne možnosti, opredeljene v Prilogi I, ne bodo dodeljene, ribolov pa je za države članice prepovedan, dokler ne bodo določene dokončne ribolovne možnosti v skladu z drugim odstavkom. Zaradi neizčrpane kvote v letu 2010 so v te ribolovne možnosti vključene dodatne ribolovne možnosti za skušo.
Člen 2
Področje uporabe
Če ni določeno drugače, se ta uredba uporablja za:
(a)
plovila EU; in
(b)
plovila tretjih držav v vodah EU.
Člen 3
Opredelitve pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„plovilo EU“ pomeni ribolovno plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;
(b)
„plovilo tretje države“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo tretje države in je v njej registrirano;
(c)
„vode EU“ pomenijo vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosedne ozemljem iz Priloge II k Pogodbi;
(d)
„celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega staleža ulovi in iztovori vsako leto;
(e)
„kvota“ pomeni delež TAC, dodeljen Uniji, državi članici ali tretjim državam;
(f)
„mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države;
(g)
„velikost mrežnega očesa“ pomeni velikost mrežnega očesa, kot je določena v skladu z Uredbo (ES) št. 517/2008 (18);
(h)
„register ribolovne flote EU“ pomeni register, ki ga je vzpostavila Komisija v skladu s členom 15(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002;
(i)
„ribolovni ladijski dnevnik“ pomeni ladijski dnevnik iz člena 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009.
Člen 4
Ribolovne cone
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve con:
(a)
cone ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja), kakor so opredeljene v Uredbi (ES) št. 218/2009 (19);
(b)
„Skagerrak“ pomeni območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna ter od te točke do najbližje točke na švedski obali;
(c)
„Kattegat“ pomeni območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøre do Gnibens Spids, od Korshaga do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena;
(d)
„VII (Plitvina ježevcev - Enota 16)“ pomeni območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah:
-
53° 30′ S 15° 00′ Z,
-
53° 30′ S 11° 00′ Z,
-
51° 30′ S 11° 00′ Z,
-
51° 30′ S 13° 00′ Z,
-
51° 00′ S 13° 00′ Z,
-
51° 00′ S 15° 00′ Z,
-
53° 30′ S 15° 00′ Z;
(e)
„Cadiški zaliv“ pomeni območje v razdelku ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23′ 48″ Z;
(f)
cone CECAF (vzhodni osrednji Atlantik ali glavna ribolovna cona FAO 34), kakor so opredeljene v Uredbi (ES) št. 216/2009 (20);
(g)
cone NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika), kakor so opredeljene v Uredbi (ES) št. 217/2009 (21);
(h)
območje konvencije SEAFO (Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika), kot je opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku (22);
(i)
območje konvencije ICCAT (Mednarodna komisija za ohranjanje atlantskega tuna), kot je opredeljeno v Mednarodni konvenciji za ohranjanje atlantskega tuna (23);
(j)
območje konvencije CCAMLR (Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki) je tako, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 601/2004 (24);
(k)
območje konvencije IATTC (Medameriška komisija za tropske tune) je tako, kot je opredeljeno v Konvenciji o krepitvi Medameriške komisije za tropskega tuna, ustanovljene leta 1949 s konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko (25);
(l)
območje IOTC (Komisije za tune v Indijskem oceanu) je tako, kot je opredeljeno v Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu (26);
(m)
„območje konvencije SPRFMO (Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu)“ pomeni globoka morja južno od vzporednika severne širine 10° N, severno od območja konvencije CCAMLR, vzhodno od območja konvencije SIOFA, kot je opredeljeno v Sporazumu o ribolovu v južnem Indijskem oceanu (27), ter zahodno od območij, ki so pod pristojnostjo južnoameriških držav;
(n)
območje konvencije WCPFC (Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika) je tako, kot je opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana (28);
(o)
„odprto morje Beringovega morja“ pomeni območje odprtega morja Beringovega morja več kakor 200 morskih milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja obalnih držav Beringovega morja.
NASLOV II
RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA EU
POGLAVJE I
Splošne določbe
Člen 5
TAC in dodelitve
1. TAC za plovila EU v vodah EU ali v nekaterih vodah, ki niso v EU, in razdelitev teh TAC med države članice ter po potrebi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem, so določeni v Prilogi I.
2. Plovila EU imajo dovoljenje za ulov v okviru TAC iz Priloge I v vodah, ki spadajo pod ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije, Norveške in ribolovne cone okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz člena 15 te uredbe ter priloge III k njej in pogojev iz Uredbe (ES) št. 1006/2008 (29) ter njenih izvedbenih določb.
3. Komisija določi TAC za kapelana v grenlandskih vodah podobmočij ICES V in XIV, ki je na voljo Uniji na podlagi TAC ter dodelitev Uniji, ki jo določi Grenlandija v skladu s Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Grenlandije na drugi strani in Protokolom k temu sporazumu.
4. Komisija lahko ob upoštevanju znanstvenih informacij, zbranih v prvi polovici leta 2011, TAC, določene v Prilogi I za naslednje staleže, pregleda v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002:
(a)
peščenke v vodah EU v razdelkih ICES IIa, IIIa in podobmočjem ICES IV v skladu z določbami iz Priloge IID k tej uredbi;
(b)
stalež norveškega moliča v vodah EU razdelkov ICES IIa, IIIa in podobmočja ICES IV ter stalež papaline v vodah EU razdelka ICES IIa in podobmočja IV.
Člen 6
Posebne določbe za nekatere TAC
1. Nekatere TAC iz Priloge IA, opredeljene v sprotni opombi z navzkrižnim sklicevanjem na ta člen, določijo zadevne države članice na podlagi podatkov, ki jih zberejo in ocenijo, na stopnjo:
(a)
ki je skladna z načeli in predpisi skupne ribiške politike, predvsem z načelom trajnostnega izkoriščanja staleža, ter
(b)
ki bo zelo verjetno vodila do izkoriščanja staleža v skladu z največjim trajnostnim donosom od leta 2015 dalje.
2. Zadevna država članica do 28. februarja 2011 obvesti Komisijo o stopnji, ki jo je sprejela v skladu z odstavkom 1, in o ukrepih, ki jih namerava sprejeti za dosego skladnosti z navedeno določbo. Na podlagi te informacije in če so izpolnjeni pogoji iz člena 7 Uredbe (ES) št. 2371/2002, se lahko Komisija odloči sprejeti nujne ukrepe.
Člen 7
Dodatne dodelitve plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom
1. Za nekatere staleže iz Priloge IA, opredeljene v sprotni opombi z navzkrižnim sklicevanjem na ta člen, lahko država članica pod pogoji iz odstavka 2 tega člena odobri dodatne dodelitve plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, v skupni meji, kot je določena v Prilogi IA kot odstotek kvote, dodeljene tej državi članici.
2. Država članica lahko dodatne dodelitve plovilom odobrijo samo pod naslednjimi pogoji:
(a)
plovilo uporablja sistem televizijskih kamer zaprtega kroga (CCTV), ki je povezan s sistemom senzorjev, ki evidentirajo ves ribolov in dejavnosti predelave na krovu plovila;
(b)
dodatne dodelitve, odobrene posameznemu plovilu, ki sodeluje pri popolnoma dokumentiranem ribolovu, ne presegajo 75 % zavržkov, ki so predvideni za tovrstna plovila, v nobenem primeru pa ne predstavljajo več kot 30-odstotnega povečanja dodelitve plovila;
(c)
celotni zadevni stalež, ki ga ulovi to plovilo, se všteje v dodelitev.
3. Če država članica ugotovi, da plovilo, ki sodeluje pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 2 tega člena, država članica nemudoma umakne dodatne dodelitve, ki so bile odobrene zadevnemu plovilu, in ga za preostanek leta 2011 izključi iz nadaljnjega sodelovanja pri teh preskusih.
4. Država članica, ki namerava uporabljati odstavke 1, 2 in 3, Komisiji pred odobritvijo dodatnih dodelitev predloži naslednje podatke:
-
seznam plovil, ki sodelujejo pri preskusih, in specifikacije elektronskega sistema daljinskega spremljanja, ki je nameščen na krovu;
-
zmogljivost, vrsta in specifikacija orodij, ki se uporabljajo na plovilu;
-
ocenjene stopnje zavržkov teh vrst plovil in
-
količino ulovov staležev teh plovil v letu 2010, pri čemer se upoštevajo stopnje zadevnih TAC.
Člen 8
Prepovedane vrste
1. Za plovila EU se prepove ribolov na, zadrževanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst:
(a)
morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus) in belega morskega volka (Carcharodon carcharias) v vseh vodah EU in vodah zunaj EU;
(b)
sklata (Squatina squatina) v vseh vodah EU;
(c)
navadne raže (Dipturus batis) v vodah EU razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX in X;
(d)
valovite progaste raže (Raja undulata) in bele raže (Rostroraja alba) v vodah EU podobmočij ICES VI, VII, VIII, IX in X;
(e)
atlantskega morskega psa (Lamna nasus) v mednarodnih vodah ter
(f)
goslašev (Rhinobatidae) v vodah EU podobmočij ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII.
2. Vrste, ki so navedene v odstavku 1 se takoj izpustijo, in sicer nepoškodovane, kolikor je to najbolj mogoče.
Člen 9
Posebne določbe o dodelitvah
1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena tej uredbi, ne posega v:
(a)
izmenjave v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;
(b)
ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ali členom 10(4) Uredbe (ES) št. 1006/2008;
(c)
dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;
(d)
zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;
(e)
odbitke na podlagi členov 37, 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.
2. Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 velja za staleže, za katere veljajo previdnostni TAC, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe za staleže, ki so predmet analitičnega TAC.
Člen 10
Omejitve ribolovnega napora
Od 1. februarja 2011 do 31. januarja 2012 se ukrepi glede ribolovnega napora, določeni v:
(a)
Prilogi IIA, uporabljajo za upravljanje nekaterih staležev v Kattegatu, Skagerraku, delu razdelka ICES IIIa, ki ni zajet s Skagerrakom in Kattegatom, podobmočju ICES IV, razdelkih ICES VIa, VIIa in VIId ter vodah EU razdelkov ICES IIa in Vb;
(b)
Prilogi IIB, uporabljajo za obnovitev staležev osliča in škampa v razdelkih ICES VIIIc in IXa, z izjemo Cadiškega zaliva;
(c)
Prilogi IIC, uporabljajo za upravljanje staleža morskega lista v razdelku ICES VIIe.
Člen 11
Omejitve ulova in napora za globokomorski ribolov
1. Člen 3 Uredbe (ES) št. 2347/2002 (30) se uporablja za grenlandsko morsko ploščo. Za ulov, zadržanje na krovu, pretovarjanje in raztovarjanje grenlandske morske plošče veljajo pogoji iz tega člena.
2. Države članice zagotovijo, da ravni ribolovnega napora plovil z dovoljenji za globokomorski ribolov iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2347/2002, merjene v kilovatnih dnevih odsotnosti iz pristanišča, v letu 2011 ne bodo presegale 65 % povprečnega letnega ribolovnega napora, ki so ga plovila zadevne države članice zabeležila v letu 2003 pri potovanjih na podlagi dovoljenj za globokomorski ribolov ali pri ulovu globokomorskih vrst s seznamov v prilogah I in II k navedeni uredbi. Ta odstavek se uporablja samo za ribolovna potovanja, kjer se ujame več kot 100 kilogramov globokomorskih vrst z izjemo velike srebrenke.
Člen 12
Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova
Ribe iz staležev, za katere so določeni TAC, se smejo obdržati na krovu ali iztovarjati le, če:
(a)
bo ulov opravila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana, ali
(b)
je ulov sestavljen iz deleža kvote EU, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami in kvota EU ni bila izčrpana.
Člen 13
Omejitve uporabe nekaterih ribolovnih možnosti
1. Ribolovne možnosti, določene v Prilogi I za morskega menka, trsko, krilatega romba, morsko spako, vahnjo, mola, osliča, modrega lenga, lenga, škampe, morsko ploščo, polaka, saja, raže, morskega lista in trneža v podobmočju ICES VII ali v zadevnih razdelkih, se omejijo s prepovedjo ribolova ali zadrževanja na krovu vseh teh vrst v obdobju od 1. maja do 31. julija 2011 v Plitvini ježevcev. Zadevni vpisi v Prilogo I so opredeljeni z navzkrižnim sklicevanjem na ta člen.
2. Za namene tega člena Plitvina ježevcev zajema območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah:
Točka
Širina
Dolžina
1
52° 27′ S
12° 19′ Z
2
52° 40′ S
12° 30′ Z
3
52° 47′ S
12° 39,600′ Z
4
52° 47′ S
12° 56′ Z
5
52° 13,5′ S
13° 53,830′ Z
6
51° 22′ S
14° 24′ Z
7
51° 22′ S
14° 03′ Z
8
52° 10′ S
13° 25′ Z
9
52° 32′ S
13° 07,500′ Z
10
52° 43′ S
12° 55′ Z
11
52° 43′ S
12° 43′ Z
12
52° 38,800′ S
12° 37′ Z
13
52° 27′ S
12° 23′ Z
14
52° 27′ S
12° 19′ Z
3. Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena je v skladu s členom 50(3), (4) in (5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 skozi Plitvino ježevcev dovoljen prehod plovil, ki imajo na krovu vrste, opredeljene v navedenem odstavku.
Člen 14
Prenos podatkov
Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količine ujetih staležev, uporabijo kode staležev, določene v Prilogi I k tej uredbi.
POGLAVJE II
Dovoljenja za ribolov v vodah tretjih držav
Člen 15
Dovoljenja za ribolov
1. Največje število dovoljenj za ribolov za plovila EU, ki lovijo v vodah tretje države, je določeno v Prilogi III.
2. Če ena država članica prenese kvoto na drugo državo članico (zamenjava) na ribolovnih območjih iz Priloge III na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002, prenos vključuje ustrezen prenos dovoljenj za ribolov in se sporoči Komisiji. Vendar se ne preseže skupno število dovoljenj za ribolov za posamezno ribolovno območje, določeno v Prilogi III.
POGLAVJE III
Ribolovne možnosti v vodah regionalnih organizacij za upravljanje ribištva
Oddelek 1
Območje Konvencije ICCAT
Člen 16
Omejitve ribolovnih zmogljivosti ter zmogljivosti pitanja in gojenja za modroplavutega tuna
1. Število plovil EU za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo, za katera je bil odobren aktivni ribolov na modroplavutega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v vzhodnem Atlantiku, je omejeno v skladu s točko 1 Priloge IV.
2. Število plovil EU za mali obalni ribolov, za katera je bil odobren aktivni ribolov na modroplavutega tuna med 8 kg /75 cm in 30 kg/115 cm v Sredozemskem morju, je omejeno v skladu s točko 2 Priloge IV.
3. Število plovil EU, ki aktivno lovijo modroplavutega tuna v Jadranskem morju zaradi gojenja, za katera je bil odobren ribolov na modroplavutega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm, je omejeno v skladu s točko 3 Priloge IV.
4. Število in skupna zmogljivost pri bruto tonaži ribiških plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov, zadrževanje na krovu, pretovarjanje, prevoz ali iztovarjanje modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, je omejeno v skladu s točko 4 Priloge IV.
5. Število pasti, ki se uporabljajo pri ribolovu modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, je omejeno v skladu s točko 5 Priloge IV.
6. Zmogljivosti pitanja in gojenja modroplavutega tuna ter največji vnos divjega ulovljenega modroplavutega tuna, ki so dodeljeni ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, so omejeni v skladu s točko 6 Priloge IV.
Člen 17
Dodatni pogoji za kvote za modroplavutega tuna, dodeljene v Prilogi ID
Poleg obdobja prepovedi iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 302/2009 se ribolov na modroplavutega tuna z zapornimi plavaricami prepove v vzhodnem Atlantiku in Sredozemlju v obdobju od 15. aprila do 15. maja 2011.
Člen 18
Ljubiteljski in športni ribolov
Države članice dodelijo iz svojih kvot, dodeljenih v Prilogi ID, posebno kvoto modroplavutega tuna za ljubiteljski in športni ribolov.
Člen 19
Morski psi
1. Zadržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa velikooke morske lisice (Alopias superciliosus) v katerem koli ribiškem območju se prepove.
2. Prepove se usmerjeni ribolov vrst morske lisice iz rodu Alopias.
3. Zadržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje dela ali celotnega trupa kladvenic družine Sphyrnidae (razen Sphyrna tiburo) v povezavi z ribolovom v območju Konvencije ICCAT se prepove.
4. Zadržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa oceanskega beloplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) v katerem koli ribiškem območju se prepove.
Oddelek 2
Območje Konvencije CCAMLR
Člen 20
Prepovedi in omejitve ulova
1. Neposredni ribolov vrst iz Priloge V, dela A, je prepovedan v conah in obdobjih, določenih v navedeni prilogi.
2. Za nov in raziskovalni ribolov se omejitve TAC in prilova, določene v Prilogi V, delu B, uporabljajo v podobmočjih iz navedenega dela.
Člen 21
Raziskovalni ribolov
1. Samo države članice, ki so članice Komisije CCAMLR, lahko v ribolovni sezoni 2011 sodelujejo v raziskovalnem ribolovu s parangalom na Dissostichus spp. na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 zunaj območij nacionalne jurisdikcije. Če namerava katera od teh držav članic sodelovati pri tem ribolovu, o tem obvesti sekretariat CCAMLR v skladu s členoma 7 in 7a Uredbe (ES) št. 601/2004, v vsakem primeru pa najpozneje do 24. julija 2011.
2. Kar zadeva podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2, so skupne omejitve TAC in prilova po podobmočjih in razdelkih ter njihova razporeditev med manjše raziskovalne enote v vsakem izmed njih navedene v Prilogi V, Delu B. Z ribolovom v kateri koli manjši raziskovalni enoti se preneha, ko prijavljeni ulov doseže določeno omejitev TAC, in navedena manjša raziskovalna enota preneha z ribolovom do konca sezone.
3. Ribolov se odvija na čim večjem geografskem in globinskem obsegu, da bi dobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar je ribolov v podobmočjih FAO 88.1, 88.2 ter razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 prepovedan v globinah, manjših od 550 m.
Člen 22
Ribolov krila v ribolovni sezoni 2011/2012
1. Le tiste države članice, ki so članice Komisije CCAMLR lahko v ribolovni sezoni 2011/2012 na območju Konvencije CCAMLR lovijo krila (Euphausia superba). Če takšna država članica namerava loviti krila na območju Konvencije CCAMLR, v skladu s členom 5a Uredbe (ES) št. 601/2004 obvesti sekretariat CCAMLR in Komisijo, v vsakem primeru pa najpozneje do 1. junija 2011, o:
(a)
svojem namenu loviti krila (z uporabo obrazca iz Priloge V, dela C);
(b)
obliki konfiguracij mrež (z uporabo obrazca iz priloge V, dela D).
2. Obvestilo iz odstavka 1 tega člena vključuje tudi informacije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004 za vsako plovilo, kateremu država članica dovoli ribolov krila.
3. Države članice, ki nameravajo na območju Konvencije CCAMLR loviti krila, obvestijo CCAMLR samo o pooblaščenih plovilih, ki v času obveščanja plujejo pod njihovo zastavo.
4. Države članice lahko dovolijo sodelovanje pri ribolovu krila plovilom, ki niso plovila, prijavljena sekretariatu CCAMLR v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena, če pooblaščeno plovilo ne more sodelovati zaradi operativnih razlogov ali višje sile. V takšnih primerih zadevna država članica takoj obvesti sekretariat CCAMLR in Komisijo ter pri tem navede:
(a)
vse podatke o nameravanih nadomestnih plovilih, vključno z informacijami iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004;
(b)
podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in katera koli ustrezna dokazila ali sklicevanja.
5. Države članice plovilom, ki so navedena na enem od seznamov plovil IUU CCAMLR, ne dovolijo sodelovanja pri ribolovu krila.
Oddelek 3
Območje IOTC
Člen 23
Omejitev ribolovnih možnosti plovil, ki lovijo v območju IOTC
1. Največje število plovil EU, ki lovijo tropske tune na območju IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 1 Priloge VI.
2. Največje število plovil EU, ki lovijo mečarico (Xiphias gladius) in belega tuna (Thunnus alalunga) na območju IOTC, ter ustrezna zmogljivost v bruto tonah sta določena v točki 2 Priloge VI.
3. Države članice lahko prerazporedijo plovila, določena za eno od dveh ribolovnih območij iz odstavkov 1 in 2, v drugo ribolovno območje, če lahko Komisiji dokažejo, da ta sprememba ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib.
4. Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki naj bi se prenesla, na seznamu plovil IOTC ali na seznamu plovil drugih regionalnih ribiških organizacij za tuna. Nobenega plovila, ki je na seznamu plovil, vpletenih v nezakonite, neprijavljene ali neregulirane ribolovne dejavnosti (plovila IUU), katere koli RFMO, se ne sme prestaviti.
5. Zaradi upoštevanja izvajanja razvojnih načrtov, predloženih IOTC, lahko države članice le povečajo svoje ribolovne zmogljivosti preko zgornjih meja iz odstavkov 1 in 2,, v okviru omejitev, določenih v teh načrtih.
Člen 24
Morski psi
1. Zadržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa morskih lisic vseh vrst iz družine Alopiidae v katerem koli ribiškem območju se prepove.
2. Vrste, ki so navedene v odstavku 1 se takoj izpustijo, in sicer nepoškodovane, kolikor je to najbolj mogoče.
Oddelek 4
Območje Konvencije SPRFMO
Člen 25
Pelagični ribolov - omejitev zmogljivosti
Države članice, ki so v letih 2007, 2008 ali 2009 aktivno izvajale pelagične ribolovne dejavnosti na območju konvencije SPRFMO, omejijo skupno raven bruto tonaže plovil, ki pluje pod njihovo zastavo in ki bodo leta 2011 lovila pelagične staleže, na skupno raven 78 610 bruto tonaže na tem območju na način, ki zagotavlja trajnostno uporabo pelagičnih ribolovnih virov v Južnem Pacifiku.
Člen 26
Pelagični ribolov - TAC
1. Le države članice, ki so dejavno izvajale dejavnosti pelagičnega ribolova v območju konvencije SPRFMO v letih 2007, 2008 ali 2009, kot je omenjeno v členu 23, lahko lovijo pelagične staleže v tem območju v skladu s TAC, določenim v Prilogi IJ.
2. Države članice Komisijo vsak mesec obvestijo o imenih in značilnostih svojih plovil, ki se ukvarjajo z ribolovom iz tega člena, vključno z njihovo bruto tonažo.
3. Za nadzor ribiškega območja iz tega člena države članice pošljejo Komisiji, z namenom obveščanja začasnega sekretariata SPRFMO, zapise sistemov za spremljanje plovil, mesečna poročila o ulovu in, kjer so na voljo, poročila o postankih v pristanišču najpozneje do petnajstega dne v naslednjem mesecu.
Člen 27
Pridneni ribolov
Države članice, navedene v členu 25, omejijo napor ali ulov pri pridnenem ribolovu na območju Konvencije SPRFMO na povprečne letne ravni v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 glede na število ribiških plovil in drugih parametrov, ki kažejo raven ulova, ribolovni napor in ribolovne zmogljivosti ter samo na tiste dele območja konvencije SPRFMO, kjer je prišlo do pridnenega ribolova v prejšnji ribolovni sezoni.
Oddelek 5
Območje Konvencije IATTC
Člen 28
Ribolov z zaporno plavarico
1. Ribolov rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), veleokega tuna (Thunnus obesus) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) s plovili z zaporno plavarico je prepovedan:
(a)
od 29. julija do 28. septembra 2011 ali od 18. novembra 2011 do 18. januarja 2012 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje:
-
tihooceanska obala Amerik,
-
zemljepisna dolžina 150° Z,
-
zemljepisna širina 40° S,
-
zemljepisna širina 40° J;
(b)
od 29. septembra do 29. oktobra 2011 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje:
-
zemljepisna dolžina 96° Z,
-
zemljepisna dolžina 110° Z,
-
zemljepisna širina 4° S,
-
zemljepisna širina 3° J.
2. Zadevne države članice Komisijo pred 1. aprilom 2011 obvestijo o izbranem obdobju prepovedi iz točke (a) odstavka 1. Vsa plovila zadevnih držav članic, opremljena z zaporno plavarico, na območjih, opredeljenih v odstavku 1, v izbranem obdobju spoštujejo prepoved ribolova z zaporno plavarico.
3. Plovila z zaporno plavarico, ki lovijo tuna v območju Konvencije IATTC, obdržijo na krovu in kasneje iztovorijo ves ulov rumenoplavutega, veleokega in črtastega tuna, razen rib, ki se štejejo za neprimerne za prehrano ljudi zaradi razlogov, ki niso vezani na velikost. Izvzet je edino končni del potovanja, ko na plovilu morda ni več dovolj prostora za shranitev tuna, ujetega na tem delu potovanja.
Oddelek 6
Območje Konvencije SEAFO
Člen 29
Ukrepi za zaščito globokomorskega morskega psa
Prepovedan je usmerjeni ribolov naslednjih globokomorskih morskih psov na območju Konvencije SEAFO:
-
raže (Rajidae),
-
trneži (Squalus acanthias),
-
gladki svetilec (Etmopterus bigelowi),
-
svetilec (Etmopterus brachyurus),
-
veliki svetilec (Etmopterus brachyurus),
-
gladki svetilec (Etmopterus bigelowi),
-
morska mačka (Apristurus manis),
-
trnež (Scymnodon squamulosus)
-
globokomorski morski psi nadvrste Selachimorpha.
Oddelek 7
Območje Konvencije WCPFC
Člen 30
Omejitve ribolovnega napora za rumenoplavutega tuna, veleokega tuna, črtastega tuna in južnopacifiškega belega tuna
Države članice zagotovijo, da je skupni ribolovni napor za veleokega tuna (Thunnus obesus), rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) in južnopacifiškega belega tuna (Thunnus alalunga) na območju konvencije WCPFC omejen na ribolovni napor, ki je določen v sporazumih o partnerstvu na področju ribištva med Unijo in obalnimi državami v regiji.
Člen 31
Zaprto območje za ribolov FAD
1. a delu območja konvencije WCPFC, ki leži med 20° S in 20° J, se med polnočjo (00:00) 1. julija 2011 in polnočjo (24:00) 30. septembrom 2011 prepovejo ribolovne dejavnosti plovil z zaporno plavarico, ki uporabljajo naprave za zbiranje rib (FAD). V tem času lahko plovila z zaporno plavarico v tem delu območja konvencije WCPFC izvajajo ribolovne dejavnosti, če je na krovu opazovalec, ki nadzoruje, da plovilo v nobenem trenutku:
(a)
ne uporablja FAD, podobnih elektronskih naprav ali si z njimi pomaga;
(b)
v povezavi s FAD ne lovi jat.
2. Vsa plovila z zaporno plavarico, ki lovijo v delu območja konvencije WCPFC iz odstavka 1, obdržijo na krovu in iztovorijo ali pretovorijo celoten ulov velikookega, rumenoplavutega in črtastega tuna.
3. Odstavek 2 se ne uporablja v naslednjih primerih:
(a)
v zaključnem delu ribolovne poti, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev vseh rib;
(b)
kadar ribe niso primerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali
(c)
v primeru resne okvare zamrzovalne opreme.
Člen 32
Zaprta območja za ribolov z zaporno plavarico
Ribolov veleokega in rumenoplavutega tuna s plovili z zaporno plavarico je prepovedan v naslednjih območjih odprtega morja:
(a)
mednarodne vode, omejene z izključnimi ekonomskimi conami (IEC) Indonezije, Palaua, Mikronezije in Papue Nove Gvineje;
(b)
mednarodne vode, omejene z izključnimi ekonomskimi conami (IEC) Mikronezije, Marshalovih otokov, Nauruja, Kiribatija, Tuvaluja, Fidžija, Salomonovih otokov in Papue Nove Gvineje.
Člen 33
Omejitve števila plovil EU z dovoljenjem za ribolov mečarice
Največje število plovil EU, za katera je bil odobren ribolov mečarice (Xiphias gladius) na območjih južno od 20° J območja Konvencije WCPFC, je navedeno v Prilogi VII.
Oddelek 8
Beringovo Morje
Člen 34
Prepoved ribolova na odprtem morju Beringovega morja
Ribolov na saja (Theragra chalcogramma) na odprtem morju Beringovega morja je prepovedan.
NASLOV III
RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV V VODAH EU
Člen 35
TAC
Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo dovoljenje za ribolov v vodah EU v okviru omejitev TAC iz Priloge I ter ob upoštevanju pogojev iz tega naslova in iz poglavja III Uredbe (ES) št. 1006/2008.
Člen 36
Dovoljenja za ribolov
1. Največje število dovoljenj za ribolov za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah EU, je določeno v Prilogi VIII.
2. Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve TAC, se ne smejo obdržati na krovu ali iztovarjati, razen ulovov plovil tretjih držav, ki imajo kvoto in ta kvota ni izčrpana.
Člen 37
Prepovedane vrste
1. Za plovila tretjih držav se prepove ribolov na, zadrževanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst:
(a)
morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus) in belega morskega volka (Carcharodon carcharias) v vseh vodah EU;
(b)
sklata (Squatina squatina) v vseh vodah EU;
(c)
navadne raže (Dipturus batis) v vodah EU razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX in X;
(d)
valovite progaste raže (Raja undulata) in bele raže (Rostroraja alba) v vodah EU podobmočij ICES VI, VII, VIII, IX in X ter
(e)
goslašev (Rhinobatidae) v vodah EU podobmočij ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII.
2. Vrste, ki so navedene v odstavku 1 se takoj izpustijo, in sicer nepoškodovane, kolikor je to najbolj mogoče.
NASLOV IV
KONČNE DOLOČBE
Člen 38
Sprememba Uredbe (ES) št. 754/2009
Točka (h) člena 1 Uredbe (ES) št. 754/2009 se črta.
Člen 39
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2011.
Vendar se člen 36 uporablja od 1. februarja 2011.
Kadar so ribolovne možnosti za območje Konvencije CCAMLR določene za obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2011, se členi 20, 21 in 22 ter Prilogi IE in V uporabljajo od začetka zadevnih obdobij uporabe teh ribolovnih možnosti.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. januarja 2011