ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1219/2011/EU
ze dne 16. listopadu 2011
o upisování dodatečných akcií kapitálu Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) Evropskou unií v důsledku rozhodnutí o navýšení tohoto kapitálu
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na základě čl. 4 odst. 3 Dohody o založení Evropské banky pro obnovu a rozvoj (2) (EBRD) rozhodli guvernéři EBRD na svém výročním zasedání v Záhřebu ve dnech 14. a 15. května 2010 usneseními č. 126 (3) a 128 (4) o navýšení základního kapitálu EBRD o 10 miliard EUR s cílem zachovat dostatek kapitálu na udržení přiměřené úrovně činnosti v zemích, kde EBRD působí, ve střednědobém období ve stanovených mezích.
(2)
Před přijetím těchto usnesení činil kapitál EBRD 20 miliard EUR, na němž Unie upsala 60 000 akcií o jmenovité hodnotě akcie 10 000 EUR.
(3)
Podle usnesení č. 126 se základní kapitál EBRD navyšuje o 100 000 splacených akcií a každému členu se vydává počet celých akcií zaokrouhlený dolů poměrně k jeho stávajícímu podílu. Splacená část kapitálového navýšení má být zaplacena začleněním části neomezených všeobecných rezerv EBRD do kapitálu. Toto rozhodnutí tedy nemá přímý dopad na rozpočet Unie. Všichni akcionáři EBRD automaticky obdrželi splacené akcie poměrně k jejich stávajícímu podílu, aniž by museli činit jakékoli další procedurální kroky. Proto se Unii vydalo 3 031 nových akcií o jmenovité hodnotě akcie 10 000 EUR, čímž se navyšuje počet splacených akcií Unie na 63 031.
(4)
Podle usnesení č. 128 by měl být základní kapitál EBRD navýšen o 900 000 akcií splatných na požádání o jmenovité hodnotě akcie 10 000 EUR, jež podléhají umoření. Každý člen by měl být oprávněn upsat počet celých akcií splatných na požádání v dané jmenovité hodnotě do výše nepřekračující 42,857 % počtu akcií, které vlastnil předtím, než navýšení kapitálu nabylo účinnosti. Unie má proto nárok upsat až 27 013 akcií splatných na požádání, a to do 31. prosince 2011.
(5)
Podle usnesení č. 128 by mělo být použití kapitálu EBRD monitorováno podle čtvrtého přezkumu kapitálových zdrojů (CRR4) v období 2011-2015 (dále jen „období CRR4“). Rada guvernérů EBRD by mohla v roce 2015 v rámci CRR4 rozhodnout o tom, že část nepoužitého disponibilního kapitálu by měla být splacena podle zvláštních podmínek dohodnutých v roce 2015. Podle usnesení č. 128 Rada guvernérů EBRD rozhodla, že takové umoření akcií splatných na požádání bude automatické a použitelné na všechny členy EBRD, kteří upsali akcie splatné na požádání schválené tímto usnesením. Za těchto okolností by Komise vzala na vědomí usnesení Rady guvernérů EBRD a provedla by ho.
(6)
Toto rozhodnutí by mělo posílit schopnost EBRD rozšířit své činnosti v zemích, ve kterých provádí operace, a tak poskytnout cennou pomoc jejich ekonomikám v době pro národní hospodářství nelehké. Je vhodné, aby Unie upsala tyto dodatečné akcie, což jí umožní dosáhnout cílů Unie v oblasti vnějších ekonomických vztahů a ponechat si v EBRD svoje poměrné hlasovací právo.
(7)
Navýšení disponibilního kapitálu stanovené v tomto rozhodnutí přispívá k udržení přístupu EBRD na finanční trhy.
(8)
Komise by měla Evropskému parlamentu a Radě předložit do konce období CRR4 zprávu hodnotící efektivitu současného systému evropských veřejných finančních institucí podporujících investice v Unii a jejím sousedství. Tato zpráva by měla obsahovat doporučení ohledně spolupráce mezi příslušnými bankami a optimalizace a koordinace jejich činností, k čemuž Evropský parlament vyzval ve svém usnesení o výročních zprávách Evropské investiční banky a Evropské banky pro obnovu a rozvoj za rok 2007 ze dne 25. března 2009 (5).
(9)
V zemích mimo Unii, kde působí i jiné evropské finanční instituce, by měla být EBRD vybízena k tomu, aby navázala s těmito institucemi spolupráci, která by vycházela z dohod, jako je třístranné „memorandum o porozumění mezi Evropskou komisí, Evropskou investiční bankou společně s Evropským investičním fondem a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj týkající se spolupráce mimo Evropskou unii“, které umožní, aby se činnosti těchto bank navzájem doplňovaly tím, že budou spoléhat na své komparativní výhody.
(10)
V rozpočtu Unie je podmíněný závazek související s disponibilní částí upsaného kapitálu zohledněn v linii p.m. 01 03 01 02 „Evropská banka pro obnovu a rozvoj - Disponibilní část upsaného kapitálu“.
(11)
Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD vybízet k tomu, aby i nadále uplatňovala osvědčené obezřetnostní bankovní postupy s cílem zachovat její velmi silnou kapitálovou pozici; provádět operace v oblastech odpovídajících hlavním cílům strategie Evropa 2020 v zájmu posílení celkové soudržnosti politik v rámci vnější činnosti Unie; dále rozvíjet finanční nástroje založené na spolufinancování z rozpočtu Unie a ze zdrojů EBRD, které by přispívaly k dosažení cílů Unie, a současně mít na zřeteli, že taková spolupráce by měla být spojena s účinnou kontrolou a se zviditelněním veřejných prostředků Unie; a poskytnout na internetových stránkách příslušné informace o příjemcích, dopadech všech svých finančních zprostředkovatelských operací a hodnocení projektů.
(12)
Guvernér EBRD za Unii by měl Evropskému parlamentu každoročně předkládat zprávu o prosazování cílů Unie, v níž bude zvláštní pozornost věnována vnější činnosti Unie, jak je uvedeno v článku 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), strategii Evropa 2020 pro zaměstnanost a růst a podstatnému zvýšení transferu energie z obnovitelných zdrojů a energeticky úsporných technologií.
(13)
Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli vyvinout veškeré úsilí, aby zabránili tomu, že bude jakákoliv činnost EBRD v zemích, ve kterých působí, prováděna prostřednictvím zahraniční nespolupracující jurisdikce, jež se vyznačuje zejména minimálními daněmi nebo neexistencí daní, nedostatečně účinnou výměnou informací se zahraničními daňovými orgány a nedostačujících transparentností legislativních, právních nebo administrativních předpisů, nebo prostřednictvím zahraniční nespolupracující jurisdikce označené Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj nebo Finančním akčním výborem proti praní peněz,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Unie upisuje v EBRD 27 013 dodatečných akcií splatných na požádání o jmenovité hodnotě akcie 10 000 EUR podle usnesení č. 128 Rady guvernérů připojeného k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Guvernér EBRD za Unii uloží požadovanou upisovací listinu jménem Unie.
Článek 3
Guvernér EBRD za Unii každý rok informuje Evropský parlament o použití kapitálu, o opatřeních zajišťujících transparentnost operací EBRD prostřednictvím finančních zprostředkovatelů, o tom, jak EBRD přispívá k plnění cílů Unie a jaká rizika podstupuje, o schopnosti získávat další finanční prostředky ze soukromého sektoru a o tom, jak EBRD spolupracuje s Evropskou investiční bankou mimo Unii.
Článek 4
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.
SKLEP št. 1219/2011/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 16. novembra 2011
o vpisu dodatnih delnic v kapitalu Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) s strani Evropske unije zaradi sklepa o povečanju tega kapitala
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 212 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu s členom 4(3) Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (2) (EBRD) so se guvernerji EBRD na letnem zasedanju v Zagrebu 14. in 15. maja 2010 z resolucijama št. 126 (3) in št. 128 (4) odločili povečati odobren delniški kapital EBRD za 10 milijard EUR, da bo imela dovolj kapitala, da bo lahko v okviru zakonskih omejitev v srednjeročnem obdobju ohranila primerno raven dejavnosti v državah uporabnicah njenih sredstev.
(2)
Pred navedenima resolucijama je bil kapital EBRD določen na 20 milijard EUR, od tega je Unija vpisala 60 000 delnic po nominalni vrednosti 10 000 EUR na delnico.
(3)
V skladu z Resolucijo št. 126 se odobren delniški kapital EBRD poveča za 100 000 vplačanih delnic, vsaki članici pa se izda navzdol zaokroženo celo število delnic v sorazmerju z njenim obstoječim deležem. Vplačani del povečanja kapitala se financira z vključitvijo dela nevezanih splošnih rezerv EBRD v kapital. Ta sklep zato ne vpliva neposredno na proračun Unije. Vsi delničarji EBRD so samodejno prejeli vplačane delnice v sorazmerju s svojimi obstoječimi deleži, ne da bi sami opravili kakršna koli nadaljnja dejanja v postopku. V skladu s tem se je Uniji izdalo 3 031 novih delnic z nominalno vrednostjo 10 000 EUR na delnico, s čimer se je število vplačanih delnic Unije povečalo na 63 031.
(4)
V skladu z Resolucijo št. 128 bi se moral odobreni delniški kapital EBRD povečati za 900 000 delnic na vpoklic z nominalno vrednostjo 10 000 EUR na delnico, ki se lahko vrnejo. Vsaka članica bi morala biti upravičena do vpisa, po nominalni vrednosti, določenega celega števila delnic na vpoklic, ki ne presega 42,857 % števila delnic, ki jih ima neposredno pred začetkom veljavnosti povečanja kapitala. Unija je tako upravičena vpisati do 27 013 delnic na vpoklic do 31. decembra 2011.
(5)
V skladu z Resolucijo št. 128 bi bilo treba uporabo kapitala EBRD spremljati v skladu s četrtim pregledom kapitalskih virov (CRR4) za obdobje 2011 do 2015 (obdobje CRR4). Svet guvernerjev EBRD bi se lahko leta 2015 v okviru CRR4 odločil, da bi se lahko del neporabljenega kapitala na vpoklic vrnil pod posebnimi pogoji, ki bodo določeni leta 2015. V okviru Resolucije št. 128 se je svet guvernerjev EBRD odločil, da bi se vrnitev delnic na vpoklic izvedla samodejno in bi veljala za vse članice EBRD, ki so vpisale delnice na vpoklic, odobrene z navedeno resolucijo. V tem primeru bi Komisija upoštevala resolucijo guvernerjev EBRD in jo izvedla.
(6)
S tem sklepom naj bi se okrepila sposobnost EBRD, da poveča svoje dejavnosti v državah uporabnicah, s čimer bi v težkih gospodarskih časih pomembno podpirala gospodarstva teh držav. Zato je primerno, da Unija vpiše te dodatne delnice z namenom doseganja svojih ciljev na področju zunanjih gospodarskih odnosov in obdrži svojo relativno glasovalno moč v EBRD.
(7)
Povečanje kapitala na vpoklic, kot je določeno v tem sklepu, prispeva k vzdrževanju dostopa EBRD do finančnih trgov.
(8)
Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu do konca obdobja CRR4 predložiti poročilo, v katerem bi ocenila učinkovitost obstoječega sistema evropskih javnih finančnih institucij za spodbujanje naložb v Evropi in njenem sosedstvu. V to poročilo bi morala vključiti priporočila o sodelovanju med posameznimi bankami ter o optimalnem izboljšanju in usklajevanju njihovih dejavnosti, k čemur je pozval Evropski parlament v Resoluciji z dne 25. marca 2009 o letnih poročilih Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj za leto 2007 (5).
(9)
EBRD bi bilo treba v državah izven Unije, v katerih sodeluje z drugimi, spodbujati k razvijanju sodelovanja z drugimi evropskimi finančnimi institucijami prek sporazumov, kot je tristranski „Memorandum o soglasju med Evropsko komisijo, Evropsko investicijsko banko, skupaj z Evropskim investicijskim skladom, ter Evropsko banko za obnovo in razvoj, v zvezi s sodelovanjem zunaj Evropske unije“, ki bankam dovoljuje, da se pri svojem delovanju dopolnjujejo z opiranjem na svoje primerljive prednosti.
(10)
Pogojna obveznost v zvezi z delom na vpoklic vpisanega kapitala je v proračunu Unije prikazana v vrstici p. m. 01 03 01 02 „Evropska banka za obnovo in razvoj - delež na vpoklic vpisanega kapitala“.
(11)
Predstavniki Unije v upravljavskih organih EBRD bi morali EBRD spodbujati naj: še naprej izvaja najboljše bonitetne bančne prakse in tako ohranja svoj zelo trdni kapitalski položaj; ukrepa na področjih, ki so v skladu z glavnimi cilji Strategije Evropa 2020, da bi povečali splošno skladnost politike pri zunanjem delovanju Unije; nadalje razvija finančne instrumente, ki temeljijo na sofinanciranju iz proračunov Unije in EBRD, ter podpira uresničevanje ciljev Unije, pri tem pa upošteva, da bi morala takšno sodelovanje spremljati učinkovit nadzor in preglednost javnih sredstev Unije; na svojem spletnem mestu objavi ustrezne informacije o upravičencih, vplivu svojih dejavnosti finančnega posredovanja in ocenah projektov.
(12)
Guverner EBRD, ki zastopa Unijo, bi moral Evropskemu parlamentu vsako leto poročati o spodbujanju ciljev Unije, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti zunanjemu delovanju Unije, kot je opredeljeno v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji, Strategiji Evropa 2020 ter znatnemu povečanju prehoda na tehnologije za obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost.
(13)
Predstavniki Unije v upravljavskih organih EBRD bi si morali na vso moč prizadevati, da bi preprečili kakršne koli dejavnosti EBRD, ki bi se izvajale v državah uporabnicah prek tuje, nesodelujoče jurisdikcije, za katero je zlasti značilno, da nima davkov ali ima samo nominalne davke, premalo učinkovito izmenjavo informacij s tujimi davčnimi organi ter premajhno preglednost v zakonodajnih, pravnih ali upravnih določbah, ali kakor je opredeljena s strani Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ali Projektne skupine za finančno ukrepanje -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Unija vpiše 27 013 dodatnih delnic na vpoklic v EBRD, po 10 000 EUR na delnico, v skladu z Resolucijo št. 128 sveta guvernerjev, katere besedilo je v informativne namene navedeno v Prilogi.
Člen 2
Guverner EBRD, ki zastopa Unijo, deponira potrebno listino o vpisu v imenu Unije.
Člen 3
Guverner EBRD, ki zastopa Unijo, Evropskemu parlamentu letno poroča o uporabi kapitala, ukrepih za zagotovitev preglednosti EBRD prek finančnih posrednikov, prispevku EBRD k ciljem Unije, prevzemanju tveganja in učinkovitosti pri pridobivanju dodatnega financiranja iz zasebnega sektorja in o sodelovanju med Evropsko investicijsko banko in EBRD izven Unije.
Člen 4
Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Strasbourgu, 16. novembra 2011