ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o údajné podpoře ve prospěch podniku trèves C 4/10 (ex NN 64/09) poskytnuté Francouzskou republikou
(oznámeno pod číslem K(2011) 2585)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/676/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Prostřednictvím různých článků zveřejněných v tisku na jaře roku 2009 byla Komise informována, že podnik Trèves byl příjemcem investice ve výši 55 milionů EUR poskytnuté Fondem pro modernizaci výrobců automobilových dílů (dále jen „FMEA“). Dopisy ze dne 5. května 2009, 11. června 2009, 10. července 2009 a 4. listopadu 2009 Komise požádala francouzské orgány o poskytnutí informací v této věci. Uvedené orgány odpověděly na tyto žádosti dopisy (nebo e-maily) ze dne 5. června 2009, 23. června 2009, 18. srpna 2009, 18. listopadu 2009 a 23. prosince 2009.
(2)
Kromě toho se dne 8. ledna 2010 na žádost francouzských orgánů uskutečnilo jednání v prostorách Komise. V návaznosti na toto jednání poskytly francouzské orgány e-mailem ze dne 15. ledna 2010 doplňující informace.
(3)
Dopisem ze dne 29. ledna 2010 oznámila Komise Francouzské republice své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) ve věci investice fondu FMEA a ve věci splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (rovněž nazývaného „plán vyrovnání dluhu“), který podniku Trèves poskytly francouzské správní orgány. Francie sdělila své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 25. března 2010.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k předmětným opatřením.
(5)
Komise obdržela připomínky v této věci od následujících zúčastněných stran: Italské republiky, podniku Trèves, skupiny PSA Peugeot Citroën, skupiny Renault, konkurenta podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, a fondu FMEA (3). Komise předala tyto připomínky Francii a dala jí příležitost na ně reagovat; připomínky Francie obdržela dopisem ze dne 5. října 2010. Dne 18. listopadu 2010 proběhlo rovněž jednání s francouzskými orgány. Prostřednictvím e-mailů ze dne 21. prosince 2010 a 22. února 2011 byly pak Komisi předány doplňující informace.
II. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(6)
Před vlastním popisem zkoumaných opatření, je třeba uvést informace o Strategickém investičním fondu (dále jen „FSI“), fondu FMEA, CDC Entreprises, správcovské společnosti fondu FMEA (bod II. 1), jakož i o podniku Trèves a o opatřeních, která byla vůči němu přijata (bod II. 2 níže). Dále budou uvedeny důvody, které vedly k zahájení formálního vyšetřovacího řízení ve věci investice fondu FMEA a splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (bod II. 3 níže).
II.1. FSI, FMEA, CDC Entreprises
(7)
Z důvodu hospodářské krize, která započala v roce 2008, vytvořila Francie na podporu svého hospodářství Strategický investiční fond (dále jen „FSI“). Brzy poté fond FSI vytvořil v partnerství se skupinou PSA Peugeot Citroën (dále jen „PSA“) a skupinou Renault (dále jen „Renault“) fond FMEA. Zatím co cílem fondu FSI je investovat do všech druhů podniků bez ohledu na hospodářské odvětví, fond FMEA investuje pouze do podniků výrobců automobilových dílů.
(8)
Strategický investiční fond, který disponuje finančními prostředky ve výši 20 miliard EUR, byl vytvořen francouzskou vládou v prosinci 2008 za účelem řešení kapitálových potřeb podniků považovaných za nositele růstu a konkurenceschopnosti francouzského hospodářství. Fond FSI podle jeho vedení investuje pouze do podniků, které vykazují dobré vyhlídky na růst a konkurenceschopnost z hlediska francouzského hospodářství.
(9)
Fond FSI je ze 49 % vlastněn francouzskou vládou a z 51 % společností Caisse des Dépôts et Consignation (dále jen „CDC“). CDC „a její dceřiné společnosti tvoří skupinu, která je ve vlastnictví státu a která slouží obecnému zájmu a hospodářskému rozvoji“ Francie (4) a její představitelé jsou jmenováni nařízením.
(10)
Představenstvo fondu FSI, kterému předsedá generální ředitel CDC, je složeno kromě svého předsedy ze šesti členů, z nichž jeden zastupuje CDC, dva zastupují stát (generální ředitel pro státní účast a generální ředitel společností) a tři zastupují zájmy podniků (ředitelé podniků SCOR, Essilor a Artemis).
(11)
Fond FMEA je podílovým fondem rizikového kapitálu, jehož posláním je podporovat rozvoj konkurenceschopných výrobců automobilových dílů, kteří svým zákazníkům mohou nabídnout kapacitu výzkumu a vývoje a posílené mezinárodní monitorování. Fond uskutečňuje investice do maximální výše 60 milionů EUR výhradně ve prospěch svých podílníků, a to buď samostatně, nebo společně s dalšími soukromými investory či jinými fondy.
(12)
Vytvoření fondu FMEA (dne 25. března 2009) bylo součástí plánu na podporu automobilového průmyslu oznámeného prezidentem Francouzské republiky dne 4. prosince 2008. Fond disponuje finančními prostředky ve výši 600 milionů EUR, které pocházejí z fondu FSI (200 milionů EUR), od společnosti PSA (200 milionů EUR) a od společnosti Renault (200 milionů EUR).
(13)
Správu fondu FMEA zajišťuje CDC Entreprises, dceřiná společnost CDC. Investiční rozhodnutí jsou tedy přijímána společností CDC Entreprises.
(14)
Přípravou podkladů pro uskutečnění investic správcovskou společnosti CDC Entreprises je pověřena výběrová komise a investiční výbor fondu FMEA. V obou výborech jsou rovnoměrně zastoupeni všichni tři investoři: PSA, Renault i FSI.
(15)
V souladu s organizačním řádem fondu FMEA musí správcovská společnost konzultovat výběrovou komisi ohledně strategické povahy všech investičních projektů. Její poradní stanoviska nejsou pro správcovskou společnost závazná. Jsou přijímána dvoutřetinovou většinou.
(16)
Investiční výbor musí být konzultován před uskutečněním každé investice nebo odprodeje kapitálu nebo v případě jakéhokoli odchylky od kritérií a pravidel investiční politiky. Při jednání o projektu investice nebo odprodeje kapitálu jsou jeho stanoviska přijímána dvoutřetinovou většinou a rovněž správní společnost nezavazují. Pokud však jeden ze tří investoři hlasuje proti, stanovisko výboru je považováno za záporné. V tomto případě je projekt investice nebo odprodeje kapitálu vrácen výběrové komisi.
(17)
CDC Entreprises je významným subjektem v oblasti soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Je povinen dodržovat veškerá pravidla stanovená Úřadem pro finanční trhy (AMF) v oblasti správy investic, a to zejména pravidla týkající se nezávislosti při výběru investic a předcházení střetu zájmů. CDC Entreprises spravuje mezi jinými také investice fondu FSI do malých a středních podniků, které nejsou obchodovány na burze cenných papírů, a investice jménem společnosti CDC a jiných investorů.
(18)
CDC Entreprises je dceřinou společností ve stoprocentním vlastnictví společnosti CDC. Předseda představenstva a generální ředitel CDC Entreprises jsou jmenováni představenstvem společnosti, jehož členové jsou jmenováni společností CDC.
(19)
CDC Entreprises uzavřela s fondem FSI dohodu o podpoře a poradenství, v jejímž rámci spolupracuje specializovaný tým fondu FSI s CDC Entreprises na předběžném výběru investičních projektů (mj. studie proveditelnosti a hodnocení rizik, studie a podpora při provádění těchto investic) a sledování uskutečněných investic.
(20)
Vzhledem k organizaci a fungování výborů fondu FMEA má CDC Entreprises výhradní oprávnění zavazovat fond FMEA. Rozhodnutí výborů nejsou pro správcovskou společnost závazná (s výjimkou odchylek od kritérií a pravidel investiční politiky a řízení střetu zájmů, tedy případů, které nejsou v této věci relevantní). Francouzské orgány uvedly, že společnost CDC Entreprises dosud nikdy nepovažovala za nutné vyjádřit se nesouhlasně ke stanoviskům výborů v oblasti investic.
(21)
V grafu č. 1 níže je uveden přehled vzájemných vazeb mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault.
Graf č. 1
Vzájemné vazby mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault
II.2 Podnik Trèves a opatření přijatá vůči tomuto podniku
(22)
Podnik Trèves se specializuje v oboru součástí vnitřního vybavení automobilů. Před zahájením probíhajícího plánu restrukturalizace (plán restrukturalizace se týká 1 300 zaměstnanců) podnik Trèves zaměstnával přibližně 6 500 zaměstnanců. Podnik se zaměřuje na tři oblasti činnosti: zvuková zařízení (5), sedadla a součástky sedadel a textilie. Podnik sestával z 9 továren (dvě jsou nyní uzavřeny) a má pobočky ve 14 zemích (včetně Španělska, Spojeného království, Portugalska, Slovinska a České republiky). Podnik realizuje 40 % svého obratu ve Francii. Jeho hlavními zákazníky jsou Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan a Toyota.
(23)
Krátce před vypuknutím krize v roce 2008 začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobních kapacit. Po vypuknutí krize se podnik Trèves rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace a zahájil jednání se svými věřiteli v rámci dohodovacího řízení (6).
(24)
Protokol o dohodě byl uzavřen dne 25. května 2009 mezi akcionářem podniku Trèves (holdingovou společností „Severt“, která je jediným akcionářem), společnostmi skupiny Trèves, věřiteli (tj. bankami) a fondem FMEA. Tento protokol je založen na provedení plánu restrukturalizace (tento plán je popsán v oddíle V.1.1.).
(25)
Prostředky na financování plánu restrukturalizace byly odhadnuty na [110-140] (7) milionů EUR. Jednotlivé strany přijaly v tomto smyslu závazky, které jsou uvedeny v protokolu ze dne 25. května 2009.
(26)
Výrobci Peugeot a Renault se zavázali přispět na financování […] částkou 33,3 milionu EUR.
(27)
Skupina Trèves se zavázala, že vyvine veškeré úsilí k tomu, aby v průběhu roku 2009 vytvořila částku odpovídající [5-20] potřeb finančních prostředků, tj. [5-30] milionů EUR.
(28)
Banky poskytly nový bankovní úvěr ve výši [10-30] milionů EUR. Banky kromě toho poskytly konsolidační úvěr ve výši [30-60] milionů EUR, který byl určen na splacení stávajících krátkodobých úvěrů ve výši ([0-20] milionů) a dlouhodobých úvěrů ve výši ([30-40] milionů). Nový úvěr i konsolidační úvěr by měly být plně splaceny do […] 2014.
(29)
Fond FMEA poskytl podniku příspěvek ve výši 55 milionů EUR. Z této částky bylo [40-50] milionů EUR vloženo ve formě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (tj. dluhopisů převoditelných na akcie v upravitelném poměru) s pevným výnosem ve výši [ 8] %. Současně bylo [5-15] milionů EUR vloženo formou navýšení kapitálu (úpisem nových kmenových akcií), za něž fond FMEA získal podíl na základním jmění podniku Trèves ve výši [ 50] %.
(30)
Veřejní věřitelé schválili plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR […]. Tento plán spočívá v rozvržení splátek dluhu na daních a sociálním pojištění podniku Trèves, zahrnujících platby sankčních poplatků a úroků z prodlení.
II.3 Důvody, které vedly k zahájení řízení
(31)
Financování plánu restrukturalizace podniku Trèves se opírá o vklad nových finančních prostředků v celkové výši [100-120] milionů EUR (tato částka nezahrnuje konsolidační úvěr). Z této částky bylo 55 milionů EUR vloženo fondem FMEA. K tomu je třeba přičíst plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu. Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyjadřuje pochybnosti, pokud jde o kvalifikaci těchto dvou opatření jako státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(32)
Pokud jde o investici fondu FMEA, Komise konstatuje, že různé skutečnosti, jak se zdá, naznačují, že tato investice pochází ze státních prostředků. Na první pohled se tato investice jeví jako investice poskytnutá ze státních prostředků a přičitatelná státu (8). Pochybnosti Komise vycházejí z informací o fungování fondu FSI, FMEA a CDC Entreprises popsaného výše.
(33)
Komise dále vyjádřila pochybnosti, zda tato investice splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Komise nemohla zejména s jistotou určit - a to jak vzhledem k situaci v automobilovém průmyslu, tak k situaci podniku, který měl určité finanční potíže (9) - zaprvé, zda předpoklady plánu restrukturalizace byly věrohodné, reálné a obezřetné, zadruhé, zda ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice bylo obezřetné, a zatřetí, zda předpoklad vnitřního výnosového procenta (dále jen „IRR“) [ 12 %] (10) měl být považován za přiměřený riziku, které fond FMEA podstoupil.
(34)
Pokud jde o plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění, Komise zvažuje, zda je chování francouzských správních orgánů srovnatelné s chováním soukromého věřitele ve stejných podmínkách, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek. Komise neměla k dispozici všechny údaje k tomu, aby mohla dospět k závěru, že veřejní věřitelé byli ve smyslu protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009 alespoň ve stejně výhodném postavení jako soukromí věřitelé podniku Trèves (tj. banky), které rovněž přistoupily na rozvržení svých pohledávek na splátky poskytnutím konsolidačního úvěru. Komise má proto pochybnosti, zda plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění odpovídá zásadě soukromého věřitele v tržním hospodářství.
(35)
Pokud by obě výše uvedená opatření měla být kvalifikována jako státní podpora, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvádí, že jejich slučitelnost by mohla být přezkoumána na základě pokynů Komise pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (11) (dále jen „pokyny“). Komise nicméně upozorňuje, že v této fázi nemůže s jistotou určit, zda jsou splněny všechny podmínky požadované těmito pokyny.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Skupina Trèves zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 2. července 2010. Podle jejího názoru pravidla a podmínky investice fondu FMEA do skupiny Trèves a uplatnění splátkového kalendáře jejího dluhu na daních a sociálním pojištění nespadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(37)
Skupina Trèves zaprvé uvádí, že tvrzení o přičitatelnosti podpory státu je neopodstatněné, neboť prostřednictvím fondu FMEA skupina Trèves volila partnerství se dvěma výrobci automobilů mezinárodních rozměrů, kteří představují [ 50] % jejího obratu. Zpochybňuje také názor Komise, že společnost využila státních prostředků, neboť jednak finanční prostředky fondu FMEA pocházejí dle jejího názoru od soukromých subjektů, a jednak účast dalších soukromých investorů (bank) na financování společnosti dokazuje, že společnost byla schopna si zajistit zdroje svého financování na trhu.
(38)
Zadruhé skupina Trèves kategoricky odmítá názor Komise na ekonomickou situaci společnosti Trèves v období let 2005 až 2008. Podle jejího názoru Komise směšuje všeobecnou krizi v automobilovém průmyslu v roce 2008 a jednotlivou situaci společnosti, jejíž obrat nepřetržitě a významně rostl v období od roku 1999 ([500-700] milionů EUR) do roku 2004 ([900-1 100] milionů EUR). Je pravda, že krize, která postihla automobilový průmysl v druhé polovině roku 2008, tento růst zbrzdila. Účelem plánů restrukturalizace z let 2005 a 2009 nebylo řešení finančních problémů, ale racionalizace výrobních kapacit společnosti za účelem oživení podniku v nepříznivém hospodářském prostředí, nikoliv za účelem zajištění jeho přežití, o čemž svědčí růst ukazatele EBITDA (12) podniku Trèves v letech 2005 až 2007 i zlepšení jeho hospodářských výsledků počínaje rokem 2009.
(39)
Kromě toho skupina Trèves zpochybňuje význam, který Komise přikládá prohlášení francouzského ministra průmyslu, že pokud by stát nezasáhl, podnik Trèves by se ocitl v konkurzu. Subjektivní politické prohlášení vyslovené za okolností zvýšeného sociálního napětí není případné pro posouzení skutečné hospodářské a finanční situace podniku.
(40)
Uvážlivý charakter investice fondu FMEA do společnosti Trèves je tedy jak z finančního, tak i průmyslového hlediska nepopiratelný. Společnost připomíná, že fond FMEA nebyl jediným investorem, ale že zájem projevilo několik dalších potenciálních investorů, a společně s fondem FMEA se na investici podíleli i soukromí partneři. Na rozdíl od pravděpodobného mínění Komise není žádný rozpor mezi finanční logikou a průmyslovou logikou investice fondu FMEA. Podle skupiny Trèves je v automobilovém průmyslu běžnou praxí, že výrobce drží podíl ve společnosti jednoho ze svých dodavatelů, aby s ním posílil průmyslové vazby a získal finanční zisk z jeho růstu.
(41)
Zatřetí skupina Trèves zdůrazňuje dodržování zásady uvážlivého investora v tržním hospodářství. Podmínky investice jsou totiž nejen velmi striktní, ale také výhodné pro fond FMEA. Společnost Trèves kromě toho v letech 2008-2009 měla významné konkurenční výhody, které jí byly schopny zajistit rychlý návrat k ziskovosti (zastoupení a růst v rozvíjejících se zemích, diverzifikace zákaznického portfolia výrobců, výrazné zaměření na výzkum a vývoj). S ohledem na tyto konkurenční výhody byl plán průmyslové a finanční restrukturalizace společnosti Trèves vypracován na základě obezřetných a přiměřených odhadů provedených na základě hloubkového auditu situace podniku. Konečně dobré hospodářské výsledky společnosti Trèves v letech 2009-2010 prokazují, že se jednalo o uváženou investici.
(42)
Skupina Trèves má rovněž za to, že pokud by investice fondu FMEA měla spadat do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, tato podpora by byla slučitelná s pokyny, protože návrat k dlouhodobé životaschopnosti společnosti je zajištěn, restrukturalizace společnosti Trèves nijak nenarušuje hospodářskou soutěž a její součástí jsou již částečně prováděná kompenzační opatření ([…], snížení výrobních kapacit, snížení stavu zaměstnanců a konečně údajná účast státu na financování restrukturalizace společnosti Trèves je omezena na nezbytné minimum nákladů na restrukturalizaci).
(43)
Pokud jde o splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, skupina Trèves především soudí, že odpovídá zásadám soukromého věřitele v tržním hospodářství. A že Komise nemůže předpokládat, že případná kvalifikace opatření jako podpory by prakticky vylučovala možnost uváženého stanovení splátkového kalendáře finančními orgány. Splátkový kalendář však stanoví sankční poplatky a úroky z prodlení, vyšší úrokovou sazbu, než je zákonná úroková sazba, kterou by mohl požadovat soukromý věřitel, prvořadé hypotéky […] a veřejné orgány se na investici podílely současně se soukromými věřiteli.
(44)
Fond FMEA zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 22. června 2010. Fond FMEA odmítá kvalifikaci své investice do společnosti Trèves jako státní podpory, a to v první řadě vzhledem ke své nezávislosti při výběru investic a vzhledem k postupu, který uplatnil k dosažení svých cílů.
(45)
Fond FMEA zdůrazňuje skutečnost, že své investice plánuje zcela nezávisle. Tato nezávislost vychází nejen z jeho postavení, ale i ze způsobu jeho řízení. Fond FMEA je jako podílový fond rizikového kapitálu řízen správcovskou společností, která se sama řídí pravidly správy investic jménem třetích osob. Nezávislé postavení správcovské společnosti při výběru investic, která jedná v souladu s majetkovými zájmy podílníků, přispívá k zajištění nezávislosti fondu FMEA ve fázi rozhodování o uskutečnění investice. Pokud jde o poradní výbory fondu FMEA, totiž výběrovou komisi a investiční výbor, k jejich stanovisku lze přihlédnout pouze se souhlasem jednoho z obou výrobců. Dosud se však správcovská společnost CDC Entreprises nikdy neodchýlila od stanoviska výborů. Z toho důvodu je vliv soukromých investorů, tedy společností Renault a Peugeot, rozhodující při výběru a vymezení investičních projektů.
(46)
Investice fondu FMEA do společnosti Trèves je mimo jiné příkladem investiční politiky fondu FMEA, která upřednostňuje firmy s vysokou kapacitou inovace a silným potenciálem růstu a ziskovosti v odvětví výrobců automobilových dílů. Společnost Trèves je předním evropským výrobcem automobilových dílů, o kterého měly zájem […] i jiné soukromé fondy. Výrazné zlepšení hospodářských výsledků společnosti od roku 2010 dokazuje, že plán restrukturalizace předložený podnikem Trèves byl reálný a přiměřený. Dočasné problémy společnosti v důsledku hospodářské a finanční krize také umožnily fondu FMEA sjednat investici za podmínek, které mu poskytují vysokou ochranu.
(47)
Fond FMEA se proto domnívá, že jeho investice nemůže být kvalifikována jako státní podpora.
(48)
Skupina Renault zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Zpochybňuje především tvrzení Komise, že jeho kapitálová účast ve fondu FMEA je spojena s úvěrem, který mu stát poskytl v dubnu 2009. Společnost připomíná, že při vytvoření fondu dne 20. ledna 2009 (13) neměla žádné informace o možném budoucím státním úvěru poskytnutém výrobcům. Cílem úvěru, který byl podniku poskytnut v dubnu 2009 bylo financování jeho všeobecných potřeb vzhledem k poklesu na finančních trzích v průběhu čtvrtého čtvrtletí 2008 a prvního čtvrtletí roku 2009.
(49)
Kapitálová účast společnosti Renault ve fondu FMEA byla kromě toho odůvodněna ekonomickými, průmyslovými a finančními důvody: ze strategického a finančního hlediska bylo totiž pro společnost Renault nezbytné, aby trvale zabezpečila své zásobení prostřednictvím zdravých a konkurenceschopných dodavatelů a očekávala přitom návratnost své finanční investice. Fond FMEA umožňuje tímto způsobem společnosti Renault investovat do společností, které jsou pro toto průmyslové odvětví nepostradatelné, jako je společnost Trèves, která je stále klíčovým dodavatelem evropského automobilového průmyslu. Investice fondu FMEA proto sledují stejný přístup, jako je přístup společnosti Renault, která je sama uvážlivým investorem v tržním hospodářství.
(50)
Společnost Renault také bezvýhradně souhlasí s připomínkami fondu FMEA uvedenými v odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního řízení Komise, pokud jde o její úlohu v řízení fondu FMEA, způsobu fungování tohoto fondu, jeho nezávislosti a nezávislosti správcovské společnosti na veřejných orgánech.
(51)
Skupina PSA zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Podle PSA je investice fondu FMEA do společnosti Trèves nejen výnosná, ale také odpovídá jeho ekonomickým a strategickým zájmům.
(52)
Kapitálová účast PSA ve fondu FMEA je v souladu se společným cílem výrobce i fondu investovat do strategických společností s vysokou kapacitou inovace schopných zajistit bezpečnost zásobování a optimálně upevňovat odvětví výrobců automobilových dílů. PSA je také přesvědčena, že investice fondu FMEA odpovídá jeho nárokům na výnosnost vzhledem k podstoupenému riziku.
(53)
Závěrem PSA zdůrazňuje, že neexistuje žádný podmíněný vztah mezi jejím rozhodnutím k účasti ve fondu FMEA a smlouvou o úvěru ve výši tří miliard EUR uzavřené mezi francouzským státem a výrobcem v březnu 2009.
(54)
Konkurent podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 23. června 2010. Tento konkurent souhlasí s názory Komise popsanými v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. ledna 2010. Domnívá se totiž, že společnost Trèves měla ekonomické problémy ještě před začátkem hospodářské krize a nemůže být proto příjemcem opatření ve smyslu dočasného rámce Společenství. Krom toho bez ohledu na hospodářskou situaci podniku Trèves musí být státní podpory, jichž by mohl využívat, doprovázeny značnými kompenzačními opatřeními vzhledem k citlivým negativním dopadům na hospodářskou soutěž. Podpora, jejímž jediným účelem je uměle udržovat při životě podnik v odvětví, které má dlouhodobě nadbytečnou strukturální kapacitu, totiž není opodstatněná. Je přesvědčen, že společnost Trèves by měla být povinna omezit své zastoupení na trhu prodejem dceřiných společností nebo radikálním snížením své činnosti a na svoji restrukturalizaci přispět více ze svých vlastních prostředků.
(55)
Italské ministerstvo pro hospodářský rozvoj zaslalo své připomínky Komisi dopisem ze dne 15. června 2010. Souhlasí s „argumenty“ (14) Komise ve dvou základních ohledech: investice fondu FMEA představuje nepochybně státní podporu vzhledem k rozhodující účasti veřejných prostředků a tento druh podpory je určen k podpoře podniků, které měly obtíže ve smyslu pokynů ještě před druhým čtvrtletím roku 2008.
IV. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
(56)
Francouzské orgány zaslaly své připomínky Komisi v návaznosti na zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze dne 29. ledna 2010 dopisem ze dne 25. března 2010.
(57)
Podle těchto orgánů nespadají pravidla a podmínky investice fondu FMEA do společnosti Trèves do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť investice nebyla uskutečněna ze státních prostředků, ale převážně ze soukromých finančních prostředků, které nejsou přičitatelné státu. Dokonce i kdyby prostředky fondu FMEA byly považovány za státní prostředky či kdyby rozhodnutí o investici bylo přičitatelné státu, francouzské orgány se domnívají, že tato investice má všechny vlastnosti uvážené investice v tržním hospodářství. Kromě toho se rovněž domnívají, že rozvržení dluhu na daních a sociálním pojištění schválené veřejnými věřiteli splňuje kritéria soukromého věřitele, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek.
(58)
Francouzské orgány tvrdí, že investice fondu FMEA v žádném případě nezahrnovala převod státních prostředků ve smyslu judikatury „Stardust marine“ (15). Prostředky fondu FMEA pocházejí, pokud jde o podíl výrobců PSA a Renault (2/3), čistě ze soukromých zdrojů, a pokud jde o podíl fondu FSI (1/3), ten sice pochází z veřejných zdrojů, které však nejsou pod stálou kontrolou státu. Fond FSI, který byl vytvořen podle vzoru soukromých investičních fondů, má formu akciové společnosti a soutěží s ostatními soukromými investičními fondy. Uskutečňuje dlouhodobé investice, jejichž cílem je ziskovost.
(59)
Kromě toho správcovská společnost fondu FMEA, CDC Entreprises, vzhledem ke svému postavení a pravidlům fungování nepodléhá veřejným orgánům. Vzhledem ke svému postavení je právně nezávislá na společnosti CDC a investuje výhradně ve prospěch svých podílníků, v konkurenci nebo společně se soukromými investory. CDC Entreprises tedy spravuje finanční prostředky fondu FMEA zcela nezávisle. Pokud jde o investici do podniku Trèves, řídila se doporučeními výběrové komise a investičního výboru fondu FMEA bez jakéhokoli zásahu státu. Francouzské orgány proto dospívají k závěru, že jednak investované prostředky nejsou státními prostředky, neboť nejsou trvale pod veřejnou kontrolou a tedy k dispozici vnitrostátním orgánům, a jednak, že rozhodnutí investovat není přičitatelné státu, protože CDC Entreprises jedná pouze ve výhradním zájmu podílníků fondu FMEA a zcela nezávisle.
(60)
Pokud jde o slučitelnost investice fondu FMEA se zásadou uvážlivého investora v tržním hospodářství, francouzské orgány připomínají, že investiční politika fondu FMEA se přednostně zaměřuje na projekty, které jsou výnosné a strategické pro automobilový průmysl, mají vysoký potenciál růstu a vysokou kapacitu inovace. V případě podniku Trèves byla investice uskutečněna na základě realistického a důkladně propracovaného podnikatelského plánu, který schválilo několik soukromých analytiků. Účast fondu FMEA na základním jmění společnosti Trèves a úpis dluhopisů převoditelných na akcie byl proveden současně s jinými soukromými investory za rovnocenných podmínek (investice „pari passu“). Podle francouzských orgánů tyto skutečnosti dostatečně prokazují, že investice odpovídá tržní praxi.
(61)
Pokud jde o uplatnění zásady soukromého věřitele v tržním hospodářství, francouzské orgány se domnívají, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, který byl podniku Trèves přiznán, odpovídá myšlence, na které je založeno uplatnění tohoto kritéria, a sice že veřejný věřitel podobně jako soukromý věřitel usiluje o navrácení částek, které mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Francouzské orgány v prvé řadě zdůrazňují, že skupině Trèves nebylo přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo sociálním pojištění. Domnívají se, že oba základní předpoklady, které umožňují posoudit kritérium soukromého věřitele, a sice existence sankčních poplatků a úroků z prodlení i uplatněná úroková sazba, jsou v tomto případě dodrženy. Splátkový kalendář totiž stanoví úroky a sankční poplatky z prodlení, které byly stanoveny před uzavřením dohody o splátkovém kalendáři a zahrnuty do výpočtu měsíčních splátek podniku Trèves. Kromě toho v souladu s článkem 1153 občanského zákoníku, který stanoví, že v případě neexistence smluvního ujednání vede prodlení v platbě částky dlužené soukromému věřiteli k uložení povinnosti úhrady úroků z prodlení v zákonné výši. Výše zákonné úrokové sazby v roce 2009, ve kterém byl stanoven splátkový kalendář, byla 3,79 %. Roční úroková sazba za celkovou dobu trvání splátkového kalendáře je však zhruba [5-10] %. Na podporu tohoto tvrzení francouzské orgány uvádějí, že současně se splátkovým kalendářem daňových a sociálních závazků přistoupily na rozvržení svých vlastních pohledávek i věřitelské banky skupiny Trèves prostřednictvím konsolidačního úvěru. Soukromí věřitelé společnosti Trèves tedy také poskytli společnosti ulehčení platby, aby si zajistily splacení svých pohledávek.
(62)
Francouzské orgány především konstatují, že většina obdržených připomínek potvrzuje, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves nemůže být kvalifikována jako státní podpora. Francouzské orgány proto neuvedou žádné další komentáře k těmto připomínkám.
(63)
Pokud však jde o připomínky ze strany italských orgánů a anonymní společnosti, která se představila jako konkurent podniku Trèves, francouzské úřady si přejí sdělit Komisi následující připomínky.
(64)
Francouzské orgány konstatují, že italské orgány se omezují na pouhé tvrzení, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves musí být kvalifikována jako státní podpora vzhledem k „rozhodující roli“, kterou sehrály veřejné prostředky. Toto tvrzení není podepřeno žádným důkazem nebo odůvodněním.
(65)
Jak dále uvádějí francouzské orgány, konkurenční společnost podniku Trèves rovněž bez důkazu pro své tvrzení předpokládá existenci státní podpory, která je neslučitelná s pokyny a dočasným rámcem přijatým Komisí v prosinci 2008 v rámci hospodářské a finanční krize. Informace, o které se tato společnost opírá, jsou buď nepřesné nebo vytržené z kontextu, a proto jsou vykládány nesprávně a zaujatě.
V. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(66)
Při posuzování vnitrostátního opatření musí Komise nejprve posoudit, zda toto opatření může být kvalifikováno jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Je-li opatření kvalifikováno jako státní podpora, Komise může poté posoudit, do jaké míry může být toto opatření považováno za slučitelné se společným trhem na základě výjimek ze zásady zákazu státních podpor, které připouští Smlouva o fungování EU. Pokud zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu, posouzení slučitelnosti podpory je bezpředmětné.
V.1 Posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(67)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(68)
Toto ustanovení stanoví podmínky, za kterých může být vnitrostátní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Jak uvedl Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 15. června 2006, těmito podmínkami jsou „financování tohoto opatření státem nebo ze státních prostředků, existence zvýhodnění podniku, selektivita uvedeného opatření, jakož i dopad posledně uvedeného na obchod mezi členskými státy a z toho vyplývající narušení hospodářské soutěže“ (16).
(69)
Tyto podmínky jsou kumulativní a musí tedy být všechny splněny, aby mohlo být státní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Proto pokud Komise stanoví, že některá z těchto podmínek není splněna, může s jistotou prohlásit, že zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
V.1.1 Investice fondu FMEA ve výši 55 milionů
(70)
Pokud jde o investici fondu FMEA do podniku Trèves ve výši 55 milionů EUR, je třeba nejdříve ověřit, zda je splněna podmínka zvýhodnění.
(71)
Podle ustálené judikatury (17) vklad finančních prostředků do společnosti nepředstavuje státní podporu v případě, že se tento vklad uskuteční za podmínek, které by byly přijatelné soukromého investora jednajícího v normálních tržních podmínkách („kritérium soukromého investora v tržním hospodářství“).
(72)
Pokud například fond FMEA prodá svůj podíl ve společnosti Trèves v průběhu roku 2012, pak bude roční vnitřní výnosové procento („IRR“) vypočtené fondem FMEA pro účely jeho investice [ 12 %]. Toto procento udává výnosnost celkové investice fondu FMEA před zdaněním, tedy jak přímého vkladu [5-15] milionů EUR, tak vkladu v podobě dluhových cenných papírů, které umožňují přístup ke kapitálu (dluhopisy převoditelné v upravitelném poměru na akcie) v celkové částce [40-50] milionů EUR.
(73)
Proto, aby bylo možné posoudit, zda je dodrženo kritérium soukromého investora v tržním hospodářství, Komise se musí vyjádřit k následujícím otázkám:
a)
je plán restrukturalizace společnosti Trèves, na jehož základě se fond FMEA rozhodl k investici, věrohodný a reálný?
b)
byla skupina Trèves před vstupem fondu FMEA do jejího kapitálu ve výši [5-15] milionů EUR oceněna odpovídajícím způsobem?
c)
byly předpoklady plánu restrukturalizace, na kterých je založeno IRR, přiměřené a reálné v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna?
d)
je očekávané IRR [ 12 %] dostatečné?
(74)
Komise doplní odpovědi na otázky b) a d) úvahami o struktuře investice fondu FMEA a o rozdělení přidané hodnoty.
(75)
Odpovědi na tyto otázky umožní Komisi určit, zda fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže.
(76)
Jak je uvedeno v bodě 23, krátce před vypuknutím finanční a hospodářské krize v roce 2008, začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobní kapacity (18). Když nastala krize, podnik Trèves se rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace.
(77)
Na konci léta 2008 podnik Trèves tak dal nový podnět svému plánu restrukturalizace a na konci prosince 2008, tedy několik měsíců před uzavřením protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, bylo již možné konstatovat tyto výsledky:
-
podstatné snížení režijních nákladů: opatření přijatá v tomto rámci umožnila snížit celkový objem skutečných režijních nákladů podniku Trèves v posledním čtvrtletí roku 2008 ve srovnání s výhledovým rozpočtem na rok 2008 o [20-30] %,
-
podstatné snížení zásob: skladové náklady klesly během druhé poloviny roku 2008 o [30-40] % z původní částky [20-80] milionů EUR v červnu na [0-60] milionů EUR v prosinci,
-
omezení hmotných investic: tyto investice byly sníženy o [40-50]% v roce 2008 oproti výhledovému rozpočtu 2008,
-
snížení stavu zaměstnanců: počet zaměstnanců skupiny ve Francii byl snížen o [10-20] % jen v průběhu roku 2008 ([…] zaměstnanců ve Francii v prosinci 2008 oproti […] zaměstnanců v lednu 2008).
(78)
Na začátku roku 2009 podnik Trèves vypracoval novou formálnější verzi plánu restrukturalizace, a to ve spolupráci s nezávislou poradenskou firmou […]. Tato firma potvrdila zejména objem potřeby finančních prostředků považovaný za nezbytný k financování plánu ([110-140] milionů EUR, viz body 25 a následující).
(79)
Zaprvé je třeba zdůraznit, že prognózy budoucích obratů uvedené v plánu restrukturalizace se jeví jako věrohodné a reálné. Tyto prognózy jsou totiž založeny na očekávaní značně sníženého objemu objednávek ze strany výrobců. Například očekávaný objem pro rok 2009 je o [15-25] % nižší než pro rok 2008. Tyto prognózy navíc odpovídají prognózám, které ve stejné době vypracovali analytici odvětví automobilového průmyslu (například společnost JD Power) ohledně očekávaného oživení tohoto odvětví a ohledně jeho uspořádání ve výhledu na rok 2011. Společnost Trèves tedy odhadla svůj budoucí obrat na základě obezřetného a pečlivého odhadu těchto objemů. Plán vychází z obezřetných odhadů, pokud jde o vývoj odvětví, a předpokládá úroveň činnosti v roce 2011 […] ve srovnání s prodejem v roce 2008.
(80)
Plán dále zavádí výrazné snížení nákladů. Tohoto snížení má být dosaženo mimo jiné zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů […] (19) […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká celkem 1 300 zaměstnanců).
(81)
Na základě těchto opatření plán restrukturalizace předpokládá:
-
návrat do vyváženého stavu v roce 2010 s hospodářským výsledkem před zdaněním ve výši [0-10] milionů EUR, kladné peněžní toky ve výši [0-10] milionů EUR a EBITDA ve výši [40-70] milionů EUR,
-
hospodářský výsledek před zdaněním ve výši [10-30] milionů EUR od roku 2011 s peněžním tokem ve výši [10-30] milionů EUR a EBITDA ve výši [50-80] milionů EUR.
(82)
Je třeba poznamenat, že fond FMEA předtím, než se rozhodl k investici, sám pověřil firmu […], aby v období od poloviny března do konce dubna 2009 provedla úplný audit situace společnosti Trèves (postupy hloubkové kontroly). Zaměstnanci fondu FMEA sami rovněž přezkoumali a schválili plán restrukturalizace.
(83)
Kromě toho se podnik Trèves v rámci své restrukturalizace zavazuje k prodeji své činnosti „[…]“ při zohlednění průmyslové a sociální rovnováhy související s touto transakcí a s cílem přispět ke konkurenceschopnosti průmyslového nástroje nového celku Trèves.
(84)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že plán restrukturalizace, na jehož základě provedl fond FMEA investici do společnosti Trèves, lze považovat za věrohodný a reálný.
(85)
Hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves před investicí fondu FMEA byla stanovena na [15-40] milionů EUR. Na tomto základě získal fond FMEA [ 50] % kapitálu společnosti Trèves prostřednictvím navýšení kapitálu o [5-15] milionů EUR. Komise musí ověřit, zda tato ocenění bylo odpovídající a obezřetné vzhledem k situaci podniku v té době.
(86)
Existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty vlastního kapitálu podniku (20). Často používanou metodou je metoda násobku ukazatele EBITDA. Umožňuje odhadnout hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením ukazatele EBITDA za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku je odečten čistý dluh.
(87)
Další metodou je analýza diskontovaných peněžních toků („Discounted Cash Flow Analysis“). Nominální hodnota volných peněžních toků („Free Cash Flows“) podniku v příštích letech je diskontována průměrnými váženými náklady kapitálu („Weighted Average Cost of Capital“ - „WACC“), přičemž od získané hodnoty je odečten čistý dluh.
(88)
Třetí metodou je metoda násobku obratu. Umožňuje posoudit hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením obratu za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku se odečte čistý dluh.
(89)
Fond FMEA použil k ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice metodu analýzy diskontovaných peněžních toků a metodu násobku obratu. Podnik Trèves totiž nevykázal na konci roku 2008 kladný EBITDA, a proto první zmíněnou metodu násobku ukazatele EBITDA nebylo možné použít.
(90)
Bylo však možné použít metodu analýzy diskontovaných peněžních toků, která umožňovala zohlednit výhledy na obnovení ziskovosti a zahrnout tak do ocenění očekávaný přínos zlepšení výkonnosti podniku. Z obezřetnosti a k potvrzení výsledků byla použita rovněž metoda násobku obratu.
(91)
Metodou analýzy diskontovaných peněžních toků podniku byly náklady na kapitál resp. WACC daného odvětví zahrnující riziko specifické pro toto odvětví odhadnuty na 12 %. Fond FMEA poté vypočítal obezřetnější WACC [ 12] %, do kterého zahrnul zvláštní dodatečné rizikové prémie související s velikostí podniku a nelikvidností investice. Nakonec použil WACC v hodnotě [ 12] %, aby tak zohlednil doplňkové riziko spojené s transformací (tj. restrukturalizací) společnosti. Dlouhodobá hodnota společnosti (tzv. konečná hodnota) byla vypočítána z výsledků za rok 2011. Fond FMEA tak stanovil hodnotu vlastního kapitálu skupiny Trèves na [15-40] milionů EUR.
(92)
Pokud jde o metodu násobku obratu, použitý násobek uplatněný na obrat ke konci roku 2008 byl [0-1]. Tento násobek odpovídá násobkům srovnatelných společností, které byly zjištěny na trhu v době transakce. Je třeba zdůraznit, že tyto násobky dosáhly na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 historicky nejnižších úrovní v důsledku finanční a hospodářské krize, která silně poznamenala odvětví výroby automobilů a automobilových dílů (dlouhodobý průměr násobku obratu v odvětví výroby automobilů a automobilových dílů totiž činí 0,51). Při použití násobku [0-1] činí hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves [15-40] milionů EUR.
(93)
Přesto, že je tedy násobek [0-1] třeba považovat za historicky nízký, fond FMEA použil hodnotu vycházející z tohoto násobku a nikoli hodnotu vycházející z dlouhodobého průměrného násobku nebo z násobku zprůměrovaného na více let. Fond FMEA stejně tak nepoužil ocenění, které vyplývá z analýzy diskontovaných peněžních toků. Z výše uvedeného vyplývá, že ocenění vlastního kapitálu podniku Trèves, které předcházelo investici fondu bylo přiměřené a obezřetné. Toto ocenění se totiž blíží spodní hranici rozpětí stanoveného metodou analýzy diskontovaných peněžních toků a burzovních násobků. Ocenění provedené za těchto okolností je příznivé pro soukromého investora, neboť potenciálně zlepšuje vyhlídky na přidanou hodnotu vzhledem k perspektivě návratu násobků ocenění na jejich historické průměrné hodnoty.
(94)
Navíc je třeba poznamenat, že investice fondu FMEA není omezena pouze na kapitálový vklad ve výši [5-15] milionů EUR, kterým fond získal [ 50]% podíl ve skupině Trèves. Fond FMEA také vložil [40-50] milionů EUR v podobě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (dluhopisů převoditelných na akcie) a poskytujících úrokový výnos [ 8] % ročně. Tato struktura je komplexní strukturou, kterou by u odvětví, jako je odvětví dodavatelů automobilového průmyslu, požadoval soukromý investor. Poskytnutí značného množství dluhopisů převoditelných na akcie v poměru, který se mění v závislosti na výkonu firmy, je jedním z nejúčinnějších mechanismů kontroly, které existují.
(95)
Mechanismus, který uplatnil fond FMEA, je následující. Dluhopisy převoditelné na akcie mohou být splaceny prostřednictvím nově vydaných akcií společnosti Trèves. Poměr bude určen v roce 2011 v závislosti na dosažení hrubého provozního zisku ve výši […] %. Bude-li této meze dosaženo, fond FMEA obdrží […] % vlastního kapitálu splacením dluhopisů. Pokud této hranice dosaženo nebude, fond FMEA se stane držitelem […] % vlastního kapitálu. V zájmu vedení společnosti Trèves tedy je, aby zajistilo dosažení tohoto hrubého provozního zisku […]. Zájmy finančního investora i manažerů-akcionářů jsou tak těsně spojeny v zájmu co nejvyšší výsledné hodnoty společnosti.
(96)
Přístup, který obvykle volí soukromý investor, spočívá v posouzení vnitřního výnosového procenta, který plánovaný investiční projekt poskytuje. Za účelem výpočtu ročního IRR investice do podniku je nutné stanovit hodnotu vlastního kapitálu tohoto podniku v době, kdy se výnosnost očekává.
(97)
Jak již bylo uvedeno v bodech 85 až 87, existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty podniku. K ocenění hodnoty podniku v roce 2012, tj. v roce, ve kterém by fond FMEA mohl prodat svou kapitálovou účast (21), fond FMEA použil metodu násobku ukazatele EBITDA. Tato metoda je v tomto průmyslovém odvětví často používána ke stanovení podmínek vystoupení investora rizikového kapitálu nebo kvazi-kapitálu. Navíc při výpočtu očekávané výnosnosti na základě ukazatele EBITDA vychází fond FMEA z přiměřeného měřítka zotavení podniku, ke kterému má dojít v době mezi jeho investicí (25. května 2009) a koncem roku 2011. Kromě toho, tím, že vychází z předpokládaného EBITDA pro rok 2011 a nikoliv z vyššího EBITDA pro rok 2012, volí fond FMEA obezřetný přístup, který spočívá v ověření, že oživení podniku proběhne uspokojivě v poměrně krátké době (o něco více než dva roky).
(98)
Proto je v tomto případě procento IRR vypočítané fondem FMEA založeno na třech předpokladech uvedených v plánu restrukturalizace. Zaprvé, skupina Trèves by měla dosáhnout EBITDA na konci roku 2011 ve výši [50-80] milionů EUR. Zadruhé, hodnota podniku Trèves na konci roku 2011 je stanovena na základě násobku EBITDA ve výši [1-6]. Zatřetí, čistý dluh je odhadnut na [50-150] milionů EUR na konci roku 2011. Komise tedy musí stanovit, zda tyto tři předpoklady mohly být v době, kdy byla investice uskutečněna fondem FMEA, považovány za věrohodné a reálné.
(99)
Zaprvé, pokud jde o hodnotu ukazatele EBITDA v roce 2011, je třeba zdůraznit, že tato prognóza je založena na provedení plánu restrukturalizace. Jak je vysvětleno v bodech 76 a následujících, tento plán lze považovat za věrohodný a reálný. Je třeba připomenout, že snížení nákladů má být dosaženo především zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů, a to zejména díky […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká na celkem 1 300 zaměstnanců).
(100)
Zadruhé, násobek ukazatele EBITDA ([1-6]) použitý ke stanovení hodnoty společnosti odpovídá dlouhodobému průměrnému násobku odvětví vypočtenému pro období 2000-2009 ([1-6]), který byl z obezřetnosti snížen o typickou odchylku vzhledem k probíhající transformaci společnosti. Tento násobek je mírně vyšší než je násobek v odvětví v době investice (zhruba 4,2). Vycházet z hodnoty [1-6] pro ocenění na konci roku 2011 se však jeví jako dostatečně obezřetné, vzhledem k očekávanému růstu tohoto koeficientu, který se ostatně začal znatelně projevovat již v době investice ([1-6] v prosinci 2008 oproti [1-6] v květnu 2009). Tento násobek se zdá také velmi obezřetný s ohledem na dlouhodobé prognózy v tomto odvětví, které udávají násobky v rozmezí [1-6] až [1-6].
(101)
Zatřetí, prognózy vypracované v dubnu 2009 udávají zlepšení čistého dluhu, který měl být snížen z [100-200] milionů EUR na konci roku 2008 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2010 (v předchozím období se zvýšil z [100-200] milionů EUR na konci roku 2005 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2008). Vzhledem k výši předpokládaného agregovaného ukazatele EBITDA za období 2009-2011, absenci podstatných dodatečných nákladů spojených s hmotnými a nehmotnými investicemi a absenci dodatečných rezerv na náklady související s restrukturalizací se prognóza poklesu snížení o [0-30] milionů EUR zdá být obezřetná.
(102)
S ohledem na výše uvedené lze konstatovat závěr, že výpočet ukazatele IRR v době investice je založen na přiměřených předpokladech.
(103)
Pokud jde o otázku, zda je cílové IRR [ 12 %] přijatelné s ohledem na riziko, které investice představuje, jsou připomínky Komise následující.
(104)
Nejprve je třeba připomenout, že výpočet provedený na základě údajů popsaných v bodech odůvodnění 97 až 100 ve skutečnosti vede k IRR [ 15 %]. Z bezpečnostních důvodů a z obezřetnosti nicméně fond FMEA uplatnil na očekávaný zisk EBITDA v roce 2011 srážku ve výši […] %. V důsledku toho IRR [ 12 %] použité pro účely této analýzy je IRR, které vyplývá z pesimistického scénáře vývoje společnosti. Jak již bylo uvedeno, ze základního scénáře vyplývá IRR ve výši [ 15 %], zatímco z optimistického scénáře (překročení ukazatele EBITDA o […] %) vyplývá IRR ve výši okolo [ 20 %].
(105)
Nyní je třeba poznamenat, že vzhledem k nelikvidní povaze transakce není pro posouzení přiměřenosti předpokládaného IRR možné odkazovat na burzovní ceny srovnatelných transakcí (např. podřízených úvěrů) v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna. Některé skutečnosti popsané níže však umožňují posoudit „minimální“ IRR [ 12 %], které použil fond FMEA v květnu 2009.
(106)
Je třeba si v prvé řadě povšimnout toho, že výnosnost investic v odvětví dodavatelů automobilového průmyslu je často nízká. V průběhu pěti let, které předcházely krizi druhé poloviny roku 2008, činilo průměrné IRR 8,5 % (22). Profesionální investoři však často investovali do tohoto odvětví, neboť si byli vědomi potenciálního zisku spojeného s nízkým oceněním podniků v tomto odvětví (ve srovnání s ostatními odvětvími). V roce 2006 tak investoři, kteří investovali v době propadu trhu v roce 2003, zaznamenali výjimečné hodnoty IRR (více než 20 % ročně po dobu tří let).
(107)
K překonání konstatovaných průměrných výnosů musí mít tedy profesionální investor důkladnou znalost trhu, což je případ fondu FMEA, a zvolit takovou strukturu kapitálové účasti, která mu umožní optimalizovat výnosnost jeho investice, což je také případ investice fondu FMEA (viz úvahy o struktuře investice v bodech 94 a 95, jakož i o rozdělení přidané hodnoty v bodech 110 a 111).
(108)
Francouzské orgány se dále odvolávají na studii Francouzského sdružení kapitálových investorů (Association Francaise des Investisseurs en Capital, dále jen „AFIC“), které sleduje výkonnost odvětví soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Tato studie vychází z údajů poskytnutých více než 120 subjekty spravujícími více než 500 investičních fondů. Práce sdružení AFIC uvádějí čistou výkonnost „růstového kapitálu“ mezi 14,1 % z konce roku 2007 a 10,8 % z konce roku 2008 (nejbližší datum od investice fondu FMEA). Růstový kapitál je podoblast odvětví soukromého vlastního kapitálu, která odpovídá investiční politice fondu FMEA (menšinová kapitálová účast a poskytnutí nových finančních prostředků). Při zohlednění nákladů na odměny správcovské společnosti, které jsou odhadnuty na nejvýše […], se cílové IRR, kterého je třeba dosáhnout, aby byla vykázána „tržní“ výkonnost, pohybuje v rozmezí od 12 do 15 %.
(109)
Měřítka, která byla dostupná v době investice, dále umožňují určit vážený průměr nákladů na kapitál („WACC“) stanovený podle modelu CAPM (23) a přizpůsobený odvětví francouzského automobilového průmyslu při zahrnutí zvláštních doplňkových rizikových prémií spojených s velikostí podniku Trèves a nelikvidnosti investice. S ohledem na tyto doplňující faktory související s rizikovou prémií lze odpovídající WACC odhadnout na [ 12] % v době investice, přičemž fond FMEA jej zvýšil na [ 12] % (viz bod 91). Je však třeba připomenout, že WACC je minimální procento výnosnosti požadované investory, kteří podniku poskytují finanční prostředky (akcionáři a věřitelé) na financování investičních projektů. WACC vypočtený pro podnik Trèves je proto významným ukazatelem, pokud jde o přijatelnost „minimálního“ IRR [ 12 %] (24).
(110)
Dále je třeba zdůraznit, že přidaná hodnota podniku Trèves nebude rozdělena mezi fond FMEA a původního akcionáře poměrně k jejich podílu na základním jmění podniku Trèves. Dohoda mezi akcionáři totiž stanoví, že v případě vystoupení investora v roce […] bude prvních […] milionů EUR hodnoty podniku přiděleno v plné výši fondu FMEA (první tranše). Dále pak výnos z prodeje v rozmezí částky […] milionů EUR a částky rovnající se výši investice FMEA kapitálově zhodnocené […] % za rok bude rozdělen mezi fond FMEA ([…] %) a původní akcionáře ([…] %) (druhá tranše). Z výnosu z prodeje, který přesáhne tuto hranici, obdrží fond FMEA […] % a původní akcionáři […] %.
(111)
Tato dohoda o rozdělení přidané hodnoty ochraňuje fond FMEA. Fond FMEA tak totiž získává významnou záruku, že IRR [ 12 %] jeho investice bude rychle dosaženo (toto procento odpovídá výše uvedenému WACC podniku Trèves). Tato dohoda výrazně podněcuje původní akcionáře a vedení společnosti k dosažení resp. překonání cílů plánu restrukturalizace, který by měl zajistit fondu FMEA IRR ve výši [ 12 %], [ 15 %] nebo [ 20 %] v závislosti na scénáři.
(112)
Z výše uvedeného tedy vyplývá, že předpokládané IRR [ 12 %] bylo přiměřené v době investice a přijatelné vzhledem k riziku, které tato investice představuje.
(113)
Na základě analýzy plánu restrukturalizace podniku Trèves, jeho ocenění před uskutečněním investice fondu FMEA, struktury této investice, předpokladů, na kterých je založeno IRR [ 12 %], přiměřenosti hodnoty tohoto IRR, a to zejména s ohledem na dohodu mezi akcionáři o rozdělení přidané hodnoty, je třeba konstatovat, že fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže. Jinými slovy, investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Investice tedy nezvýhodňuje podnik Trèves.
V.1.2 Splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění
(114)
Společnosti Trèves byl francouzskými správními orgány přiznán splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění v celkové výši 18,4 milionu EUR. S ohledem na toto opatření Komise nejprve přezkoumá kritérium zvýhodnění.
(115)
V souladu s rozhodovací praxí Komise a judikaturou nepředstavuje stanovení splátkového kalendáře dluhu veřejným věřitelem státní podporu, pokud je jeho chování srovnatelné s chováním soukromého věřitele, který „usiluje o navrácení jemu dlužných částek a který za tímto účelem uzavírá s dlužníkem dohody, podle kterých je pro nahromaděné dluhy stanoven splátkový kalendář nebo jsou jejich platby rozvrženy za účelem usnadnění jejich splácení“ (25).
(116)
Stanovení splátkového kalendáře dluhu představuje pro veřejné věřitele společnosti Trèves lepší řešení než nucené vymáhání. V případě nuceného vymáhání by totiž veřejní věřitelé získali vzhledem k celkovému zadlužení podniku pouze část svých nepřednostních pohledávek. Naopak stanovením splátkového kalendáře byly vytvořeny prvořadé hypotéky […] (článek […] protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009) za účelem zajištění těchto dluhů na daních a sociálním pojištění. Tato aktiva jsou uvedena v příloze č. 7 protokolu. Ke dni 31. prosince 2008 činila jejich čistá účetní hodnota [25-35] milionů EUR. Částka zajištění poskytnutých ve prospěch veřejných věřitelů tedy pokrývá více než 140 % výše jejich pohledávky, která je složena z jistiny (18,4 milionu EUR), sankčních poplatků a úroků z prodlení (viz bod 117).
(117)
Veřejným věřitelům podniku Trèves jsou také vypláceny úroky. Částka 18,4 milionu EUR byla totiž navýšena o sankční poplatky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR a o úroky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR, přičemž vše má být splaceno v období od […] do […] v měsíčních splátkách ve výši […] EUR. Součet sankčních poplatků a úroků z prodlení činí [2-4] milionů EUR, tj. [10-20] % z jistiny, což představuje při váženém průměru doby trvání splátkového kalendáře roční úrok ve výši [0-10] %. Tato sazba byla od počátku vyšší než sazby přiznané finančními institucemi u úvěrů poskytnutých podniku Trèves v rámci protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, a to jak u nového úvěru, tak u konsolidačního úvěru (26).
(118)
K tomu je třeba poznamenat, že k závazku veřejných věřitelů došlo současně s významným závazkem bank (konsolidační úvěr [30-60] milionů a nový úvěr [10-30] milionů EUR). Kromě toho protokol o dohodě výslovně uvádí, že zajištění poskytnutá bankám jsou nepřednostní […], což znamená, že tito věřitelé nemohou uplatňovat žádné zajištění, dokud nebudou plně uspokojeni přednostní veřejní věřitelé.
(119)
Skupině Trèves nebylo navíc přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo na sociálním pojištění.
(120)
Francouzské orgány dále potvrdily, že současný splátkový kalendář nepředstavoval žádné prodloužení nebo změnu předchozího splátkového kalendáře.
(121)
Z výše uvedeného proto vyplývá, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění byl podniku Trèves poskytnut francouzskými správními orgány na základě předpokladů považovaných za věrohodné, z nichž vychází plán restrukturalizace (viz oddíl V) a za podmínek přijatelných pro soukromého věřitele v tržním hospodářství jednajícího za stejných podmínek.
V.2 Závěr ohledně posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(122)
Ze skutečností uvedených v oddíle V.1. vyplývá, že investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR ani splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR skupinu Trèves nezvýhodňuje. Tato opatření tudíž nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
VI. OBECNÝ ZÁVĚR
(123)
Po důkladném přezkumu těchto opatření Komise konstatuje, že tato opatření nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek I
Obě opatření přijatá vůči podniku Trèves, která spočívají v investici Fondu pro modernizaci výrobců automobilových dílů (FMEA) ve výši 55 milionů EUR a v poskytnutí splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR Francouzskou republikou, nepředstavují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
SKLEP KOMISIJE
z dne 20. aprila 2011
o domnevni pomoči podjetju Trèves št. C 4/10 (ex NN 64/09), ki jo je dodelila Francoska republika
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 2585)
(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2011/676/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe v skladu z navedenima členoma (1), in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
Komisija je iz različnih časopisnih člankov, objavljenih spomladi leta 2009, izvedela, da naj bi sklad Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles (sklad za posodobitev podjetij, ki proizvajajo avtomobilsko opremo, v nadaljnjem besedilu: sklad FMEA) v podjetje Trèves vložil 55 milijonov EUR. Z dopisi z dne 5. maja 2009, 11. junija 2009, 10. julija 2009 in 4. novembra 2009 je od francoskih organov zahtevala informacije v zvezi s tem. Navedeni organi so na zahteve odgovorili v dopisih (ali z elektronsko pošto) z dne 5. junija 2009, 23. junija 2009, 18. avgusta 2009, 18. novembra 2009 in 23. decembra 2009.
(2)
Poleg tega je bil 8. januarja 2010 na zahtevo francoskih organov organiziran sestanek v prostorih Komisije. Po tem sestanku so francoski organi z elektronsko pošto z dne 15. januarja 2010 predložili dodatne informacije.
(3)
Komisija je z dopisom z dne 29. januarja 2010 Francijo obvestila, da bo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) v zvezi z naložbami sklada FMEA in v zvezi z načrtom odloga plačila davčnih obveznosti in socialnih prispevkov (tako imenovani „načrt poravnave“), ki ga je podjetju Trèves odobrila francoska uprava. Francija je pripombe glede začetka formalnega postopka preiskave poslala 25. marca 2010.
(4)
Odločitev Komisije, da začne postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o zadevnih ukrepih.
(5)
Komisija je v zvezi s tem prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: Italijanske republike, podjetja Trèves, skupine PSA Peugeot Citroën, skupine Renault, konkurenta podjetja Trèves, ki je želel ostati anonimen, in sklada FMEA. (3) Te pripombe je posredovala Franciji, da bi ta lahko nanje odgovorila; pripombe Francije je prejela z dopisom z dne 5. oktobra 2010. S francoskimi organi je bil 18. novembra 2010 organiziran tudi sestanek. Komisiji so bile dodatne informacije poslane še z elektronsko pošto z dne 21. decembra 2010 in 22. februarja 2011.
II. OPIS OBRAVNAVANIH UKREPOV
(6)
Pred opisom obravnavanih ukrepov je treba predstaviti Fonds Stratégique d’Investissement (strateški sklad za naložbe, v nadaljnjem besedilu: sklad FSI), sklad FMEA, CDC Entreprises, družbo za upravljanje sklada FMEA (točka II.1), ter podjetje Trèves in ukrepe, sprejete v zvezi z njim (točka II.2 v nadaljevanju). Na koncu bodo pojasnjeni razlogi za začetek formalnega postopka preiskave v zvezi z naložbo sklada FMEA ter načrtom odloga plačila davčnih obveznosti in socialnih prispevkov (točka II.3 v nadaljevanju).
II.1 Sklad FSI, sklad FMEA, CDC Entreprises
(7)
Francija je zaradi krize, ki se je začela leta 2008, v podporo svojemu gospodarstvu oblikovala strateški sklad za naložbe (Fonds Stratégique d’Investissement). Kmalu zatem je ta v partnerstvu s skupino PSA Peugeot Citroën (v nadaljnjem besedilu: PSA) in skupino Renault (v nadaljnjem besedilu: Renault) ustanovil sklad FMEA. Medtem ko sklad FSI posreduje pri vseh vrstah podjetij ne glede na zadevni gospodarski sektor, pa sklad FMEA posreduje samo v korist proizvajalcev opreme v avtomobilski industriji.
(8)
Sklad Fonds Stratégique d’Investissement, ki razpolaga z 20 milijardami EUR, je francoska država ustanovila decembra 2008, da bi se odzvala na kapitalske potrebe podjetij, ki naj bi pripomogla k rasti in konkurenčnosti francoskega gospodarstva. Po besedah vodstva sklada FSI ta vlaga samo v podjetja, ki imajo dobre možnosti za rast in prispevek h konkurenčnosti francoskega gospodarstva.
(9)
Sklad FSI je v 49-odstotni lasti francoske države in 51-odstotni lasti Caisse des Dépôts et Consignations (francoska depozitna in konsignacijska družba, v nadaljnjem besedilu: CDC). CDC „in njene hčerinske družbe sestavljajo javno skupino, ki opravlja storitve splošnega pomena in gospodarskega razvoja“ Francije (4), njeno vodstvo pa je imenovano z odlokom.
(10)
Upravnemu odboru sklada FSI predseduje generalni direktor družbe CDC, poleg predsednika pa ga sestavlja še šest članov upravnega odbora, od katerih eden zastopa družbo CDC, dva zastopata državo (generalni direktor za državne deleže in generalni direktor za podjetja), trije pa zastopajo interese podjetij (direktorji podjetij SCOR, Essilor in Artémis).
(11)
FMEA je skupni sklad tveganega kapitala, namenjen spodbujanju konkurenčnih proizvajalcev avtomobilske opreme, ki lahko svojim strankam ponudijo raziskovalne in razvojne zmogljivosti ter okrepljeno mednarodno podporo. Sam ali z drugimi zasebnimi vlagatelji ali drugimi skladi izvaja naložbe v višini do 60 milijonov EUR, in sicer v izključno korist svojih vlagateljev.
(12)
Sklad FMEA je bil ustanovljen (25. marca 2009) v okviru načrta pomoči avtomobilski industriji, ki ga je predsednik Francoske republike napovedal 4. decembra 2008. Razpolaga s 600 milijoni EUR, ki so jih prispevali sklad FSI (200 milijonov EUR) ter skupini PSA (200 milijonov EUR) in Renault (200 milijonov EUR).
(13)
Sklad upravlja družba CDC Entreprises, ki je hčerinska družba družbe CDC. O naložbah tako odloča družba CDC Entreprises.
(14)
V okviru sklada FMEA delujeta izbirni in naložbeni odbor, ki pripravita dokumentacijo, na podlagi katere družba za upravljanje CDC Entreprises nato izvede naložbo. V teh odborih so enakovredno zastopani vsi trije vlagatelji: PSA, Renault in sklad FSI.
(15)
V skladu s temeljnim statutom sklada FMEA se mora družba za upravljanje o strateški naravi naložbenih projektov obvezno posvetovati z izbirnim odborom. Njegova posvetovalna mnenja za družbo za upravljanje niso zavezujoča. Sprejmejo se z dvotretjinsko večino.
(16)
Z izbirnim odborom se je treba obvezno posvetovati pred vsako naložbo ali dezinvesticijo oziroma o vsakem odstopanju od meril in pravil naložbene politike. Tudi kadar presoja naložbeni projekt ali projekt dezinvestiranja, se njegova mnenja sprejmejo z dvotretjinsko večino, za družbo za upravljanje pa niso zavezujoča. Vendar se izdano mnenje šteje za negativno, če eden od treh vlagateljev glasuje proti. V tem primeru se naložbeni projekt ali projekt dezinvestiranja znova predloži izbirnemu odboru.
(17)
Družba CDC Entreprises je eden od večjih akterjev na področju kapitalskih naložb v Franciji. Zanjo veljajo vsa pravila, ki jih francoski organ za finančne trge (Autorité des Marchés Financiers) določi za upravljanje sredstev za tretje osebe, zlasti pravila o neodvisnosti pri odločanju za naložbe in preprečevanju navzkrižja interesov. Družba CDC Entreprises med drugim upravlja naložbe sklada FSI v mala in srednja podjetja, ki ne kotirajo na borzi, ter naložbe v imenu družbe CDC in drugih vlagateljev.
(18)
CDC Entreprises je hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe CDC. Predsednika in generalnega direktorja družbe CDC Entreprises imenuje njen upravni odbor, katerega člane imenuje družba CDC.
(19)
Družba CDC Entreprises je s skladom FSI sklenila sporazum o pomoči in svetovanju, na podlagi katerega posebna skupina sklada FSI družbi CDC Entreprises pomaga pri predhodni izbiri naložbenih projektov (med drugim opravlja študije izvedljivosti in presojo tveganj, študijo in pomoč pri izvedbi teh ukrepov) in spremljanju uresničenih naložb.
(20)
Zaradi organizacije in delovanja odborov sklada FMEA je samo družba CDC Entreprises pooblaščena za zastopanje sklada FMEA. Sklepi odborov za družbo za upravljanje niso zavezujoči (razen odstopanj od meril in pravil naložbene politike ter obvladovanja navzkrižij interesov, vendar to v tej zadevi ni pomembno). Francoski organi so pojasnili, da se družbi CDC Entreprises do zdaj še ni zdelo potrebno, da bi glede naložb nasprotovala mnenjem odbora.
(21)
V spodnjem diagramu 1 so prikazane povezave med francosko državo, družbama CDC in CDC Entreprises, skladoma FSI in FMEA ter skupinama PSA in Renault.
Diagram 1
Povezave med francosko državo, družbama CDC in CDC Entreprises, skladoma FSI in FMEA ter skupinama PSA in Renault
II.2 Podjetje Trèves in ukrepi v zvezi z njim
(22)
Podjetje Trèves je specializirano za proizvodnjo notranje opreme motornih vozil. Pred začetkom izvajanja sedanjega načrta prestrukturiranja je podjetje zaposlovalo približno 6 500 oseb (načrt prestrukturiranja zadeva 1 300 oseb). Ukvarja se s tremi področji dejavnosti: zvočno izolacijo (5), sedeži in deli sedežev ter tekstilom. Podjetje je nekdaj sestavljalo devet tovarn (dve sta zdaj zaprti) v 14 državah (med drugim v Španiji, Združenem kraljestvu, Portugalski, Sloveniji in Češki republiki). V Franciji ustvari 40 % prometa. Njegovi najpomembnejši kupci so Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan in Toyota.
(23)
Podjetje Trèves je tik pred izbruhom krize v letu 2008 začelo uživati koristi prvega načrta prestrukturiranja, ki je bil uveden leta 2005 ter namenjen zmanjšanju števila zaposlenih in racionalizaciji proizvodnih zmogljivosti. Ob nastopu krize se je odločilo spremeniti in poglobiti načrt prestrukturiranja, zato se je želelo s posojilodajalci posvetovati v okviru poravnalnega postopka (6).
(24)
Med delničarjem podjetja Trèves (holding „Severt“, edini delničar), družbami skupine Trèves, posojilodajalci (to je bankami) in skladom FMEA je bil tako 25. maja 2009 sklenjen protokol o poravnavi. Ta temelji na izvedbi načrta prestrukturiranja (ta načrt je opisan v razdelku V.1.1).
(25)
Finančna sredstva za načrt prestrukturiranja so bila ocenjena na [110-140] (7) milijonov EUR. V okviru tega so različne strani sprejele zaveze, opisane v protokolu z dne 25. maja 2009.
(26)
Proizvajalca vozil Peugeot in Renault sta se zavezala, da bosta v okviru financiranja […] prispevala 33,3 milijona EUR.
(27)
Skupina Trèves se je zavezala, da bo po najboljših močeh v letu 2009 zagotovila znesek v višini [5-20] % likvidnostnih potreb, to je [5-30] milijonov EUR.
(28)
Banke so dodelile novo bančno posojilo v višini [10-30] milijonov EUR. Prav tako so odobrile konsolidacijsko posojilo v znesku [30-60] milijonov EUR za poplačilo obstoječih kratkoročnih ([0-20] milijonov EUR) in srednjeročnih ([30-40] milijonov EUR) posojil. Novo in konsolidacijsko posojilo je treba v celoti vrniti do […] 2014.
(29)
Sklad FMEA je v podjetje prispeval 55 milijonov EUR. Od tega je bilo [40-50] milijonov EUR dodeljenih v obliki dolžniških instrumentov, ki zagotavljajo dostop do kapitala (obveznice, izplačljive v delnicah po sistemu prilagodljive vezave) in so izplačljivi z [več kot 8]-odstotnim fiksnim kuponom. Hkrati s tem je bilo [5-15] milijonov EUR dodeljenih v obliki dokapitalizacije (vpis novih rednih delnic), s čimer je sklad FMEA pridobil [manj kot 50]-odstotni delež v podjetju Trèves.
(30)
Javni upniki so odobrili načrt poravnave davčnih obveznosti in socialnih prispevkov v višini 18,4 milijona EUR […]. V načrtu sta predvidena odlog plačila davčnih obveznosti in socialnih prispevkov podjetja Trèves ter plačilo kazni zaradi zamude in zamudnih obresti.
II.3 Razlogi za začetek postopka
(31)
Financiranje načrta prestrukturiranja podjetja Trèves temelji na vložku novega kapitala v skupni vrednosti [100-120] milijonov EUR (ta znesek ne vključuje konsolidacijskega posojila). Od tega 55 milijonov EUR zagotovi sklad FMEA. K temu je treba dodati načrt poravnave davčnih obveznosti in socialnih prispevkov v znesku 18,4 milijona EUR. Komisija je v odločitvi o začetku formalnega postopka preiskave dvomila, da bi bilo ta ukrepa mogoče opredeliti kot državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
(32)
Kar zadeva naložbo sklada FMEA, Komisija navaja, da je iz več elementov razvidno, da ta naložba izvira iz državnih sredstev. Na prvi pogled se zdi, da je bila dodeljena iz državnih sredstev in da jo je dodelila država (8). Pomisleki Komisije temeljijo zlasti na zgornji ugotovitvi o delovanju skladov FSI in FMEA ter družbe CDC Entreprises.
(33)
Komisija tudi dvomi, da je bilo pri navedeni naložbi izpolnjeno merilo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Komisija zaradi razmer v avtomobilski industriji in v podjetju, ki se je spopadalo z nekaterimi finančnimi težavami (9), zlasti ni mogla z gotovostjo ugotoviti, prvič, da so predpostavke iz načrta prestrukturiranja verodostojne, stvarne in razumne, drugič, da je bila ocena vrednosti podjetja Trèves pred naložbo razumna, in, tretjič, da je pričakovana [več kot 12-odstotna] (10) notranja stopnja donosa zadostna glede na tveganje, ki ga je prevzel sklad FMEA.
(34)
Kar zadeva načrt poravnave davčnih obveznosti in socialnih prispevkov, se Komisija sprašuje, ali je ravnanje francoske uprave primerljivo z ravnanjem zasebnega upnika, ki bi v enakih okoliščinah poskušal izterjati dolgovane zneske. Komisija ni imela na voljo vseh elementov, na podlagi katerih bi lahko ugotovila, da so bili javni upniki na podlagi protokola o poravnavi z dne 25. maja 2009 v vsaj tako ugodnem položaju kot zasebni upniki podjetja Trèves (torej banke), ki so z dodelitvijo konsolidacijskega posojila prav tako privolili v odlog svojih terjatev. Komisija zato dvomi, da se je v načrtu poravnave davčnih obveznosti in socialnih prispevkov upoštevalo načelo zasebnega upnika v tržnem gospodarstvu.
(35)
Skratka, tudi če bi bilo treba oba ukrepa opredeliti kot državno pomoč, Komisija v odločitvi o začetku postopka navaja, da bi bilo mogoče njuno združljivost preučiti na podlagi Smernic Komisije o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (11) (v nadaljnjem besedilu: Smernice). Kljub vsemu trdi, da na tej stopnji ne more z gotovostjo ugotoviti, da so izpolnjeni vsi pogoji iz navedenih smernic.
III. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(36)
Skupina Trèves je pripombe Komisiji poslala z dopisom z dne 2. julija 2010. Po njenem mnenju pravila in pogoji naložbe sklada FMEA v skupino Trèves ter uporaba načrta odloga plačila njenih davčnih obveznosti in socialnih prispevkov ne spadajo na področje uporabe člena 107(1) PDEU.
(37)
Prvič, po navedbah skupine Trèves je trditev, da je pomoč dodelila država, brez podlage, ker se je skupina Trèves prek sklada FMEA povezala z dvema svetovnima avtomobilskima proizvajalcema, s katerima ustvari [več kot 50] % prometa. Nasprotuje tudi ugotovitvi Komisije, da je družba prejela državna sredstva, saj meni, da po eni strani sredstva sklada FMEA prispevajo zasebni subjekti, po drugi strani pa sodelovanje drugih zasebnih vlagateljev (bank) pri financiranju skupine dokazuje, da se je bila ta zmožna financirati na trgu.
(38)
Drugič, skupina Trèves odločno zavrača ugotovitev Komisije glede gospodarskega položaja družbe Trèves v obdobju 2005-2008. Po njenem mnenju je Komisija splošno krizo v avtomobilski industriji v letu 2008 pomešala s posamičnim položajem družbe, katere promet se je med letoma 1999 ([500-700] milijonov EUR) in 2004 ([900-1 100] milijonov EUR) nenehno in znatno povečeval. To povečevanje je res upočasnila kriza, ki je avtomobilsko industrijo prizadela v drugi polovici leta 2008. Načrta prestrukturiranja iz let 2005 in 2009 nista bila namenjena odpravi likvidnostnih težav, temveč racionalizaciji proizvodnih zmogljivosti družbe za nov zagon podjetja v težkih gospodarskih razmerah in ne za zagotovitev njegovega preživetja, kot dokazujeta naraščanje dobička pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) (12) podjetja Trèves v obdobju 2005-2007 ter izboljšanje njegovih rezultatov od leta 2009.
(39)
Skupina Trèves prav tako zanika pomen, ki ga je Komisija pripisala izjavam francoskega ministra za industrijo, da bi družba Trèves brez pomoči države razglasila stečaj. Subjektivna politična izjava, izrečena v napetih družbenih razmerah, je brezpredmetna za presojo dejanskega gospodarskega in finančnega položaja podjetja.
(40)
Smotrnost naložbe sklada FMEA v družbo Trèves naj bi bila zato nesporna s finančnega in sektorskega vidika. Družba opozarja, da sklad FMEA ni bil edini vlagatelj, temveč so se pojavili tudi številni drugi morebitni vlagatelji, sklad FMEA pa je sodeloval z zasebnimi partnerji. V nasprotju s tem, kar naj bi domnevala Komisija, ni nikakršnega protislovja med finančnimi in sektorskimi razlogi za naložbo sklada FMEA. Po mnenju skupine Trèves je v avtomobilski industriji pogosta praksa, da ima proizvajalec delež v enem od svojih dobaviteljev, da krepi industrijske vezi z njim in ima finančne koristi od njegove rasti.
(41)
Tretjič, skupina Trèves poudarja pomen upoštevanja načela preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Naložbeni pogoji namreč niso samo zelo strogi, ampak so za sklad FMEA tudi ugodni. Sicer pa je imela družba Trèves v obdobju 2008-2009 v rokah vse potrebne adute za hitro povrnitev donosnosti (uveljavitev in rast v državah v vzponu, povečanje raznovrstnosti portfelja strank med proizvajalci, izrazita usmeritev v raziskave in razvoj). Ob upoštevanju teh adutov je bil načrt finančnega in industrijskega prestrukturiranja družbe Trèves pripravljen na podlagi previdnih in razumnih napovedi, ki so temeljile na poglobljeni reviziji stanja podjetja. Ne nazadnje dobri rezultati družbe Trèves v obdobju 2009-2010 nakazujejo preudarnost naložbe.
(42)
Skupina Trèves skratka meni, da tudi če bi naložba sklada FMEA spadala na področje uporabe člena 107(1) PDEU, bi bila ta pomoč združljiva s Smernicami, saj je zagotovljena ponovna vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja družbe, prestrukturiranje družbe Trèves pa ne povzroča nikakršnega izkrivljanja konkurence in vključuje izravnalne ukrepe, ki se deloma že izvajajo ([…], zmanjšanje proizvodnih zmogljivosti, zmanjšanje števila zaposlenih, nazadnje pa je del finančnih sredstev za prestrukturiranje družbe Trèves, ki naj bi izviral iz državnih sredstev, še naprej omejen na najnižji znesek stroškov prestrukturiranja).
(43)
Kar zadeva načrt odloga plačila davčnih obveznosti in socialnih prispevkov, skupina Trèves najprej meni, da so upoštevana načela zasebnega upnika v tržnem gospodarstvu. Meni še, da Komisija ne more predpostavljati, da bi bila zaradi morebitne opredelitve ukrepa kot pomoči dejansko izključena možnost, da bi finančni organi odobrili preudaren načrt odloga plačila. V načrtu odloga plačila so predvideni kazni in pribitki zaradi zamud, obrestna mera, ki je višja od zakonsko določene obrestne mere, ki jo lahko zahteva zasebni upnik, prvovrstne hipoteke […], javni organi pa so posredovali hkrati z zasebnimi vlagatelji.
(44)
Sklad FMEA je pripombe Komisiji poslal z dopisom z dne 22. junija 2010. Sklad se ne strinja s tem, da je njegova naložba v družbo Trèves opredeljena kot državna pomoč, in sicer najprej zaradi svoje neodvisnosti pri odločanju za naložbe in dalje zaradi pristopa, ki ga je uporabil za dosego svojih ciljev.
(45)
Kot poudarja, o svojih ukrepih odloča popolnoma samostojno. Ta neodvisnost izhaja ne samo iz njegovega statusa, ampak tudi iz njegovega vodenja. Kot skupnemu skladu tveganega kapitala mu je dodeljena družba za upravljanje, za katero prav tako veljajo pravila upravljanja sredstev za tretje osebe. Z zakonom predpisana neodvisnost družbe pri izbiri naložb, saj deluje v skladu s premoženjskimi interesi vlagateljev, prispeva k neodvisnosti sklada FMEA pri naložbenih odločitvah. Mnenja posvetovalnih odborov sklada FMEA, izbirnega in naložbenega odbora, se lahko sprejmejo samo s soglasjem enega od obeh proizvajalcev. Družba za upravljanje, CDC Entreprises, se ni do zdaj še nikoli oddaljila od mnenj, ki sta jih izdala odbora. Vpliv zasebnih vlagateljev, to je družb Renault in Peugeot, je torej odločilnega pomena pri izbiri in opredelitvi naložbenih projektov.
(46)
Naložba sklada FMEA v družbo Trèves poleg tega odseva naložbeno politiko sklada FMEA, ki daje prednost podjetjem z veliko inovacijsko zmogljivostjo ter velikimi možnostmi za rast in donosnost v sektorju proizvajalcev avtomobilske opreme. Družba Trèves je vodilni evropski proizvajalec opreme, za katerega so se zanimali tudi […] drugi zasebni skladi. Neto izboljšanje rezultatov družbe v letu 2010 nakazuje uresničljivost in primernost načrta prestrukturiranja, ki ga je predložila družba Trèves. Prehodne težave, s katerimi se družba spopada zaradi gospodarske in finančne krize, so skladu FMEA prav tako omogočile izvedbo naložbe pod izrazito zaščitnimi pogoji.
(47)
Sklad FMEA zato meni, da njegove naložbe ni mogoče opredeliti kot državno pomoč.
(48)
Skupina Renault je pripombe Komisiji poslala z dopisom z dne 6. julija 2010. Najprej nasprotuje trditvam Komisije, da je njena vključitev v sklad FMEA povezana s posojilom, ki ji ga je država dodelila aprila 2009. Družba opozarja, da ob ustanovitvi sklada 20. januarja 2009 (13) ni imela nobenih informacij o morebitnem prihodnjem posojilu, ki bi ga država dodelila proizvajalcem. Posojilo, ki ji je bilo dodeljeno leta 2009, je bilo namenjeno financiranju splošnih potreb podjetja zaradi krčenja finančnih trgov v četrtem četrtletju leta 2008 in prvem četrtletju leta 2009.
(49)
Poleg tega so vključitev skupine Renault v sklad FMEA upravičevali gospodarski, industrijski in finančni razlogi: za skupino Renault je namreč strateško in finančno nujno, da zagotovi trajnost svoje preskrbe, tako da se opre na zdrave in konkurenčne dobavitelje, hkrati pa računa na donosnost svoje finančne naložbe. Družba Renault tako lahko prek sklada FMEA vlaga v podjetja, ki so za panogo nujna, kot je družba Trèves, ki ostaja pomemben dobavitelj evropske avtomobilske industrije. Ukrepi sklada FMEA torej temeljijo na enakem pristopu, kot ga uporablja družba Renault, ki je prav tako preudaren vlagatelj v tržnem gospodarstvu.
(50)
Skratka, družba Renault se brez pridržkov strinja s pripombami, ki jih je sklad FMEA predložil v odziv na odločitev Komisije o začetku formalnega postopka, in sicer glede svoje vloge pri upravljanju sklada FMEA, načina njegovega delovanja, njegove neodvisnosti in neodvisnosti njegove družbe za upravljanje od javnih organov.
(51)
Skupina PSA je pripombe Komisiji poslala z dopisom z dne 6. julija 2010. Kot navaja, naložba sklada FMEA v družbo Trèves ni le donosna, ampak tudi v skladu z gospodarskimi in strateškimi interesi skupine.
(52)
Delež skupine PSA v skladu FMEA je izraz skupne želje proizvajalca in sklada po vlaganju v strateška podjetja z veliko inovacijsko zmogljivostjo, ki bi lahko zagotovila zanesljivo preskrbo in kar najbolj utrdila sektor proizvajalcev avtomobilske opreme. Skupina PSA še meni, da naložba sklada FMEA izpolnjuje njene zahteve po donosnosti glede na prevzeto tveganje.
(53)
Nazadnje skupina PSA poudarja, da njena odločitev za vključitev v sklad FMEA ni bila pogojena s sklenitvijo posojilne pogodbe v višini 3 milijard EUR med francosko državo in proizvajalcem marca 2009.
(54)
Konkurent družbe Trèves, ki želi ostati anonimen, je pripombe Komisiji poslal z dopisom z dne 23. junija 2010. Strinja se z ugotovitvami, ki jih je Komisija navedla v odločitvi o začetku postopka z dne 29. januarja 2010. Meni namreč, da se je družba Trèves z gospodarskimi težavami spopadala že pred začetkom gospodarske krize in da zato ne more biti deležna ukrepov na podlagi začasnega okvira Skupnosti. Poleg tega morajo državne pomoči, ki bi jih družba Trèves morda prejela, ne glede na njen gospodarski položaj spremljati pomembni ukrepi za izravnavo zelo velikih negativnih učinkov na konkurenco. Pomoč, katere edini namen je podjetje umetno ohranjati pri življenju v sektorju, ki se spopada z dolgoročno strukturno presežno zmogljivostjo, ni upravičena. Po mnenju konkurenta bi morala družba Trèves obvezno omejiti svojo prisotnost na trgih, in sicer s prodajo hčerinskih družb ali izrazitim zmanjšanjem svojih dejavnosti, za prestrukturiranje pa nameniti več lastnih sredstev.
(55)
Italijansko ministrstvo za gospodarski razvoj je pripombe Komisiji poslalo z dopisom z dne 15. junija 2010. S „trditvami“ (14) Komisije se strinja v dveh ključnih točkah: naložba sklada FMEA je zaradi odločilne prisotnosti javnih sredstev nesporno državna pomoč, ta vrsta pomoči pa naj bi bila namenjena podjetjem, ki so se že pred drugim četrtletjem leta 2008 spopadala s težavami v smislu Smernic.
IV. PRIPOMBE FRANCIJE
(56)
Francoski organi so z dopisom z dne 25. marca 2010 Komisiji poslali pripombe po začetku formalnega postopka preiskave 29. januarja 2010.
(57)
Po njihovem mnenju pravila in pogoji naložbe sklada FMEA v družbo Trèves ne spadajo na področje uporabe člena 107(1) PDEU, ker naložba ni bila izvedena z državnimi sredstvi, temveč je bila izvedena s sredstvi, ki so bila večinoma zasebna in jih ni dodelila država. Tudi če bi se sredstva sklada FMEA štela za državna sredstva ali če bi odločitev za naložbo sprejela država, francoski organi menijo, da ima ta naložba vse značilnosti preudarne naložbe v tržnem gospodarstvu. Menijo še, da odlog plačila davčnih obveznosti in socialnih prispevkov, ki so ga odobrili javni upniki, izpolnjuje merila zasebnega upnika, ki si prizadeva izterjati dolgovane zneske.
(58)
Francoski organi navajajo, da naložba sklada FMEA nikakor ni vključevala prenosa državnih sredstev v smislu sodne prakse „Stardust marine“ (15). Sredstva sklada FMEA so, kar zadeva delež proizvajalcev PSA in Renault (2/3), popolnoma zasebna sredstva, kar zadeva delež sklada FSI (1/3), pa gre sicer za javna sredstva, ki niso pod stalnim nadzorom države. Sklad FSI, ki je bil ustanovljen po modelu zasebnih naložbenih skladov, ima obliko delniške družbe in konkurira drugim zasebnim naložbenim skladom. Izvaja dolgoročne naložbe, katerih cilj je donosnost.
(59)
Poleg tega družba za upravljanje sklada FMEA CDC Entreprises zaradi svojega statusa in načina delovanja ni pod nadzorom javnih organov. Zaradi svojega statusa je po zakonu neodvisna od družbe CDC in izvaja naložbe v izključno korist svojih vlagateljev, in sicer zasebnim vlagateljem konkurira oziroma z njimi sodeluje. Družba CDC Entreprises torej upravlja sredstva sklada FMEA popolnoma neodvisno. Pri naložbi v družbo Trèves je brez kakršnega koli posredovanja države upoštevala priporočila izbirnega in naložbenega odbora sklada FMEA. Francoski organi posledično sklepajo, prvič, da vložena sredstva niso državna sredstva, ker niso pod stalnim nadzorom javnih organov in torej na voljo nacionalnim organom, in, drugič, da odločitve za naložbo ni mogoče pripisati državi, ker družba CDC Entreprises deluje v izključnem interesu vlagateljev sklada FMEA in popolnoma neodvisno.
(60)
Kar zadeva skladnost naložbe sklada FMEA z načelom preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, francoski organi opozarjajo, da se v skladu z naložbeno politiko sklada FMEA daje prednost projektom, ki so donosni in strateškega pomena za avtomobilsko industrijo, z velikimi možnostmi za rast in veliko inovacijsko zmogljivostjo. V primeru družbe Trèves je bila naložba izvedena na podlagi stvarnega in natančnega poslovnega načrta, ki ga je potrdilo več zasebnih analitikov. Prevzem deleža sklada FMEA v kapitalu družbe Trèves in vpis obveznic, izplačljivih v delnicah po sistemu prilagodljive vezave, pa sta bila izvedena sočasno kot v primeru drugih zasebnih vlagateljev in pod enakimi pogoji (naložbe „pari passu“). Po navedbah francoskih organov ti elementi zadostujejo kot dokaz o skladnosti naložbe s praksami na trgu.
(61)
Kar zadeva načelo zasebnega upnika v tržnem gospodarstvu, francoski organi menijo, da je načrt odloga plačila socialnih prejemkov in davčnih obveznosti, odobren družbi Trèves, v skladu z zamislijo, na kateri temelji uporaba tega načela, in sicer da si mora javni upnik enako kot zasebni upnik prizadevati za izterjavo zneskov, ki mu jih dolguje dolžnik, ki se spopada s finančnimi težavami. Francoski organi najprej pojasnjujejo, da skupini Trèves ni bil odobren noben odpis davčnih obveznosti ali socialnih prispevkov. Po njihovem mnenju sta v obravnavanem primeru upoštevana oba bistvena elementa, na podlagi katerih je mogoče presojati merilo zasebnega vlagatelja, in sicer uporaba kazni in pribitkov zaradi zamud ter uporabljena obrestna mera. Načrt odloga plačila namreč določa zamudne obresti in kazni zaradi zamud, ki so bile predhodno opredeljene v sporazumu o načrtu odloga plačila in so se upoštevale pri izračunu mesečnih obrokov, ki jih mora plačati družba Trèves. Poleg tega v skladu s členom 1153 civilnega zakonika, ki določa, da se v primeru neobstoja pogodbene določbe zaradi zamude pri plačilu zneska, dolgovanega zasebnemu upniku, naloži plačilo zamudnih obresti po zakoniti obrestni meri. Ta obrestna mera je bila leta 2009, ko je bil pripravljen načrt odloga plačila, 3,79-odstotna. Letna obrestna mera v celotnem obdobju trajanja načrta odloga plačila pa je približno [5-10]-odstotna. Francoski organi podredno poudarjajo, da so banke upnice skupine Trèves hkrati z načrtom odloga plačil socialnih prispevkov in davčnih obveznosti privolile v odlog plačila svojih obveznosti, in sicer z dodelitvijo konsolidacijskega posojila. Zasebni upniki družbe Trèves so za zagotovitev poplačila svojih terjatev torej prav tako odobrili plačilne olajšave.
(62)
Francoski organi najprej ugotavljajo, da večina prejetih pripomb potrjuje, da naložbe sklada FMEA v družbo Trèves ni mogoče opredeliti kot državno pomoč. Zato teh pripomb ne bodo dodatno komentirali.
(63)
Po drugi strani pa želijo glede pripomb, ki so jih predložili italijanski organi in neimenovana družba, ki se je predstavila kot konkurentka družbe Trèves, Komisiji sporočiti naslednje.
(64)
Francoski organi ugotavljajo, da italijanski organi trdijo samo, da je treba naložbo sklada FMEA v družbo Trèves opredeliti kot državno pomoč zaradi „ključne vloge“, ki so jo imela javna sredstva. Ta trditev ni podprta z nobenim dokazom ali utemeljitvijo.
(65)
Francoski organi še navajajo, da tudi konkurent družbe Trèves brez dokazov domneva o obstoju državne pomoči, ki naj bi bila nezdružljiva s Smernicami in začasnim okvirom, ki ga je Komisija leta 2008 sprejela med gospodarsko in finančno krizo. Elementi, na katere se sklicuje ta družba, so ali netočni ali iztrgani iz konteksta, njihova razlaga pa je zato napačna in pristranska.
V. PRESOJA OBRAVNAVANIH UKREPOV
(66)
Ko Komisija presoja nacionalni ukrep, mora najprej preučiti, ali je mogoče navedeni ukrep opredeliti kot državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Ko je ta opredelitev dokazana, lahko presodi, v kakšnem obsegu je mogoče ta ukrep šteti za združljiv s skupnim trgom na podlagi dovoljenih odstopanj od načela prepovedi državnih pomoči, ki so določena v PDEU. Če preučeni ukrep ni državna pomoč, je presoja združljivosti pomoči brezpredmetna.
V.1 Presoja obstoja državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU
(67)
Člen 107(1) PDEU določa, da „razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.
(68)
V tej določbi so navedena merila, na podlagi katerih je mogoče nacionalni ukrep opredeliti kot državno pomoč. Kot je Sodišče Evropskih skupnosti opozorilo v sodbi z dne 15. junija 2006, so ta merila „financiranje tega ukrepa s strani države ali iz državnih sredstev, [obstoj ugodnosti za podjetje,] selektivnost tega ukrepa, ter vpliv na trgovino med državami članicami in izkrivljanje konkurence med njimi“ (16).
(69)
Ta merila so kumulativna, tako da morajo biti izpolnjena vsa, da je mogoče ukrep opredeliti kot državno pomoč. Takoj ko Komisija ugotovi, da eno od teh meril ni izpolnjeno, lahko torej z gotovostjo potrdi, da preučevani ukrep ni državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
V.1.1 Naložba sklada FMEA v višini 55 milijonov EUR
(70)
V zvezi z naložbo sklada FMEA v družbo Trèves v znesku 55 milijonov EUR je treba najprej preveriti, ali je izpolnjeno merilo ugodnosti.
(71)
V skladu z ustaljeno sodno prakso (17) kapitalski vložek v podjetje ni državna pomoč, kadar se v podjetje prispeva svež kapital v razmerah, ki bi bile sprejemljive za zasebnega vlagatelja, ki posluje pod običajnimi pogoji tržnega gospodarstva („merilo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu“).
(72)
Če pri tem predpostavljamo, da bo sklad FMEA svoj delež v podjetju Trèves odprodal leta 2012, je letna notranja stopnja donosa glede na izračune sklada FMEA na podlagi njegove naložbe [več kot 12-odstotna]. Ta stopnja pomeni donosnost celotne naložbe sklada FMEA pred obdavčitvijo za neposredni kapitalski vložek v višini [5-15] milijonov EUR in vložek v obliki dolžniških instrumentov, ki zagotavljajo dostop do kapitala, v znesku [40-50] milijonov EUR.
(73)
Komisija se mora pri presoji upoštevanja načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu zato izreči o naslednjih vprašanjih:
(a)
Ali je načrt prestrukturiranja družbe Trèves, na podlagi katerega se je sklad FMEA odločil za naložbo, prepričljiv in stvaren?
(b)
Ali je bila vrednost skupine Trèves pred kapitalskim vložkom sklada FMEA v višini [5-15] milijonov EUR ustrezno ocenjena?
(c)
Ali so bile predpostavke iz načrta prestrukturiranja, na katerih temelji notranja stopnja donosa, ob izvedbi naložbe sklada FMEA razumne in stvarne?
(d)
Ali je [več kot 12-odstotna] notranja stopnja donosa zadostna?
(74)
Komisija bo v odgovora na vprašanji (b) in (d) vključila ugotovitve, ki se nanašajo na strukturo naložbe sklada FMEA in delitev kapitalskega dobička.
(75)
Na podlagi teh podatkov bo lahko ugotovila, ali je sklad FMEA deloval pod podobnimi pogoji, kot bi jih zahteval zasebni vlagatelj, katerega naložba je tvegana zaradi razmer v avtomobilski industriji ob naložbi in razmer v podjetju, ki se spopada z nekaterimi finančnimi težavami.
(76)
Kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 23, je podjetje Trèves tik pred izbruhom finančne in gospodarske krize v letu 2008 začelo uživati koristi prvega načrta prestrukturiranja, uvedenega leta 2005 ter namenjenega zmanjšanju števila zaposlenih in racionalizaciji proizvodnih zmogljivosti (18). Ob izbruhu krize se je podjetje Trèves odločilo spremeniti in poglobiti načrt prestrukturiranja.
(77)
Tako je že konec poletja 2008 svojemu načrtu prestrukturiranja dalo nov zagon, in že konec decembra 2008, to je več mesecev pred sklenitvijo protokola o poravnavi z dne 25. maja 2009, je bilo mogoče opaziti naslednje rezultate:
-
precejšnje znižanje splošnih izdatkov: ukrepi na tem področju so omogočili [20-30]-odstotno znižanje skupnega zneska dejanskih splošnih izdatkov podjetja Trèves v zadnjem štirimesečnem obdobju leta 2008 v primerjavi s predvidenim finančnim načrtom za leto 2008,
-
znatno zmanjšanje zalog: stroški zalog so se v drugem polletju 2008 znižali za [30-40] %, tako da so se z [20-80] milijonov EUR v juniju znižali na [0-60] milijonov EUR v decembru,
-
nadzor nad opredmetenimi naložbami: te so se v letu 2008 zmanjšale za [40-50] % v primerjavi s predvidenim finančnim načrtom za leto 2008,
-
zmanjšanje števila zaposlenih: število zaposlenih skupine v Franciji se je samo v letu 2008 zmanjšalo za [10-20] % ([…] zaposlenih v Franciji decembra 2008 v primerjavi z […] zaposlenimi januarja 2008).
(78)
Družba Trèves je tako v začetku leta 2009 pripravila bolj poglobljeno novo različico načrta prestrukturiranja, pri tem pa ji je pomagalo neodvisno svetovalno podjetje […]. To je zlasti potrdilo znesek likvidnostnih potreb, ki naj bi bil potreben za financiranje načrta ([110-140] milijonov EUR, glej uvodno izjavo 25 in naslednje).
(79)
Najprej je treba poudariti, da se zdijo napovedi prihodnjega prometa v načrtu prestrukturiranja zanesljive in stvarne. Temeljijo namreč na pričakovanem in zelo velikem zmanjšanju povpraševanja proizvajalcev. Pričakovani obseg za leto 2009 je na primer za [15-25] % manjši kot v letu 2008. Po drugi strani se napovedi ujemajo s takratnimi napovedmi analitikov avtomobilske industrije (na primer družbe JD Power) glede ponovne oživitve sektorja in njegove sestave do leta 2011. Družba Trèves je torej svoj prihodnji promet ocenila na podlagi previdne in natančne ocene obsega. Načrt ostaja previden glede razvoja sektorja in računa na raven dejavnosti v letu 2011 […] v primerjavi s prodajo v letu 2008.
(80)
Dalje, z načrtom se uvaja znatno znižanje stroškov. To je med drugim posledica povečanja učinkovitosti delovne sile in doseženih prihrankov pri stroških poslovanja […] (19) […]. Znižanje stroškov temelji tudi na precejšnjem zmanjšanju števila zaposlenih (prestrukturiranje skupaj zadeva 1 300 oseb).
(81)
Na podlagi teh ukrepov je v načrtu prestrukturiranja predvideno:
-
ponovna vzpostavitev ravnotežja od leta 2010 s prihodki pred obdavčitvijo v višini [0-10] milijonov EUR, pozitivnim denarnim tokom v višini [0-10] milijonov EUR ter dobičkom pred obrestmi, davki in amortizacijo v višini [40-70] milijonov EUR,
-
poslovni izid pred obdavčitvijo v višini [10-30] milijonov EUR od leta 2011 s pozitivnim denarnim tokom v višini [10-30] milijonov EUR ter dobičkom pred obrestmi, davki in amortizacijo v višini [50-80] milijonov EUR.
(82)
Treba je navesti, da je sklad FMEA pred naložbo pooblastil svetovalno podjetje […], da od sredine marca do konca aprila 2009 izvede celovito revizijo položaja družbe Trèves (tako imenovani skrbni pregled poslovanja). Načrt prestrukturiranja so preučile in potrdile tudi skupine sklada FMEA.
(83)
Družba Trèves se je tudi zavezala, da bo svojo dejavnost „[…]“ prodala ob upoštevanju sektorskih in družbenih ravnovesij, povezanih s to transakcijo, in v prizadevanju za konkurenčnost industrijskega orodja nove skupine Trèves.
(84)
Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da se načrt prestrukturiranja, na podlagi katerega je sklad FMEA izvedel naložbo v družbo Trèves, lahko šteje za zanesljivega in stvarnega.
(85)
Vrednost lastnih sredstev družbe Trèves pred naložbo sklada FMEA je bila določena na [15-40] milijonov EUR. Na tej podlagi je sklad FMEA pridobil [več kot 50] % kapitala družbe Trèves z dokapitalizacijo v višini [5-15] milijonov EUR. Komisija mora preveriti, ali je ta ocena vrednosti ustrezna in premišljena glede na takratni položaj podjetja.
(86)
Za oceno vrednosti lastnih sredstev podjetja je na voljo več metod (20). Pogosto se uporablja metoda večkratnika dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo. Z njo je mogoče oceniti vrednost lastnih sredstev podjetja za leto X, in sicer s pomnožitvijo dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo iz leta X s faktorjem (večkratnikom), ki naj bi bil ustrezen za ta sektor, pri čemer se od rezultata odšteje neto dolg.
(87)
Druga metoda se imenuje „analiza diskontiranega denarnega toka“. Nominalna vrednost razpoložljivih denarnih tokov podjetja se za prihodnja leta diskontira na podlagi tehtanega povprečja stroškov nominalnega kapitala, od dobljene vrednosti pa se odšteje neto dolg.
(88)
Tretja metoda je metoda večkratnika prometa. Z njo je mogoče oceniti vrednost lastnih sredstev podjetja za leto X, in sicer s pomnožitvijo prometa iz tega leta X s faktorjem (večkratnikom), ki naj bi bil ustrezen za ta sektor, pri čemer se od rezultata odšteje neto dolg.
(89)
Sklad FMEA je za oceno vrednosti podjetja Trèves pred naložbo uporabil metodi analize diskontiranega denarnega toka in večkratnika prometa. Ker podjetje konec leta 2008 ni imelo pozitivnega dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo, namreč prva metoda, metoda večkratnika dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo, ni bila izvedljiva.
(90)
Nasprotno pa je bila metoda analize diskontiranega denarnega toka izvedljiva in je omogočala upoštevanje možnosti za ponovno vzpostavitev donosnosti, zaradi česar so se v oceno vrednosti vključili pričakovani ugodni učinki povečanja uspešnosti podjetja. Iz previdnosti in za potrditev se je uporabila tudi metoda večkratnika prometa.
(91)
Kar zadeva metodo analize diskontiranega denarnega toka podjetja, so bili stroški kapitala ali sektorsko tehtano povprečje stroškov nominalnega kapitala, ki vključuje posebno tveganje sektorja, ocenjeni na 12 %. Sklad FMEA je nato izračunal previdnejše, [več kot 12]-odstotno sektorsko tehtano povprečje stroškov nominalnega kapitala, ki je vključevalo dodatne premije za posebno tveganje, povezane z velikostjo podjetja in nelikvidnostjo naložbe. Na koncu je uporabil [več kot 12]-odstotno sektorsko tehtano povprečje stroškov nominalnega kapitala, da bi se upoštevalo dodatno tveganje, povezano z okoliščinami preoblikovanja (to je prestrukturiranja) podjetja. Dolgoročna vrednost podjetja (tako imenovana končna vrednost) je izračunana na podlagi rezultatov v letu 2011. Sklad FMEA je tako lastna sredstva v skupini Trèves ovrednotil na [15-40] milijonov EUR.
(92)
Pri metodi večkratnika prometa se je za promet konec leta 2008 upošteval in uporabil večkratnik [0-1]. Ta je enak večkratnikom, ki so jih ob transakciji na trgu dosegla primerljiva podjetja. Treba je poudariti, da so ti večkratniki konec leta 2008 in začetek leta 2009 dosegli zgodovinsko nizke ravni zaradi finančne in gospodarske krize, ki je močno prizadela avtomobilsko industrijo in proizvajalce opreme (dolgoročno povprečje večkratnika prometa za sektor proizvajalcev avtomobilske opreme znaša 0,51). Vrednost lastnih sredstev skupine Trèves na podlagi večkratnika [0-1] znaša [15-40] milijonov EUR.
(93)
Tudi če bi bilo treba večkratnik [0-1] šteti za zgodovinsko nizkega, je sklad FMEA uporabil vrednost, dobljeno s tem večkratnikom, in ne vrednosti na podlagi povprečja dolgoročnega večkratnika ali večkratnika za več let. Prav tako ni uporabil ocene vrednosti, dobljene z analizo diskontiranega denarnega toka. Iz navedenega izhaja, da je ocena vrednosti lastnih sredstev družbe Trèves pred naložbo sklada FMEA ustrezna in razumna. Uvršča se namreč v spodnji del razpona, določenega z metodo analize diskontiranega denarnega toka in borznih večkratnikov. Ocena vrednosti v teh okoliščinah je za zasebnega vlagatelja ugodna, saj povečuje možnosti za kapitalski dobiček v smislu ponovne uporabe večkratnikov za oceno vrednosti na njihovi zgodovinski povprečni ravni.
(94)
Poleg tega je treba opozoriti, da naložba sklada FMEA ni omejena na kapitalski vložek v višini [5-15] milijonov EUR, s katerim je pridobil [več kot 50] % delnic skupine Trèves. Sklad je vložil tudi [40-50] milijonov EUR v obliki dolžniških instrumentov, ki zagotavljajo dostop do kapitala in prinašajo [več kot 8]-odstotne letne obresti. Gre za dognano strukturo, ki bi jo zasebni vlagatelj zahteval v sektorju, kot je sektor dobaviteljev avtomobilskih delov. Velik delež dolžniških instrumentov, ki zagotavljajo dostop do kapitala in katerih pariteta je odvisna od uspešnosti podjetja, je namreč eden od sploh najspodbudnejših mehanizmov nadzora.
(95)
Mehanizem, ki ga je uvedel sklad FMEA, je naslednji. Dolžniški instrumenti, ki zagotavljajo dostop do kapitala, se lahko izplačajo z izdajo novih delnic družbe Trèves. Pariteta je v letu 2011 odvisna od doseženega praga dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo v višini […] %. Če bo ta prag dosežen, bo sklad FMEA pridobil […] % lastnih sredstev s poplačilom obveznic. Če ne bo dosežen, bo sklad FMEA na podlagi poplačila obveznic razpolagal z […] % lastnih sredstev. V interesu vodstva družbe Trèves je torej, da zagotovijo doseganje tega praga dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo […]. Interesi finančnega vlagatelja in vodstvenih delavcev-delničarjev so torej tesno povezani, da bi se kar najbolj povečala izhodna vrednost družbe.
(96)
Pristop, ki ga običajno uporabi zasebni vlagatelj, vključuje presojo letne notranje stopnje donosa, dosežene z načrtovanim naložbenim projektom. Za izračun letne notranje stopnje donosa naložbe v podjetje je treba določiti vrednost lastnih sredstev tega podjetja ob pričakovani donosnosti.
(97)
Kot je bilo navedeno že v uvodnih izjavah 85 do 87, se za določitev vrednosti podjetja uporablja več metod. Za presojo vrednosti podjetja v letu 2012, v katerem bi sklad FMEA lahko odprodal svoj delež (21), je sklad uporabil metodo večkratnika dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo. Ta metoda se v industrijskem sektorju pogosto uporablja za predvidevanje izhodnih metod vlagatelja kapitala ali nepravega lastniškega kapitala. Sicer pa se je sklad FMEA pri izračunu pričakovane donosnosti na podlagi dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo oprl na primeren ukrep sanacije podjetja, ki naj bi bila izvedena od njegove naložbe (25. maja 2009) do konca leta 2011. Poleg tega je sklad z upoštevanjem dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo, predvidenega za leto 2011, in ne - večjega - dobička, predvidenega za leto 2012, uporabil previdni pristop, s katerim je preveril, ali bo sanacija podjetja dovolj hitro zadovoljiva (v nekaj več kot dveh letih in pol).
(98)
V obravnavanem primeru zato notranja stopnja donosa, ki jo je izračunal sklad FMEA, temelji na treh predpostavkah, navedenih v načrtu prestrukturiranja. Prvič, dobiček pred davki, obrestmi in amortizacijo skupine Trèves naj bi konec leta 2011 znašal [50-80] milijonov EUR. Drugič, vrednost skupine Trèves ob koncu leta 2011 je določena na podlagi večkratnika dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo, ki znaša [1-6]. Tretjič, neto dolg naj bi konec leta 2011 znašal [50-150] milijonov EUR. Komisija mora tako ugotoviti, ali so se te tri predpostavke ob izvedbi naložbe sklada FMEA štele za verodostojne in stvarne.
(99)
Prvič, kar zadeva dobiček pred davki, obrestmi in amortizacijo za leto 2011, je treba poudariti, da ta napoved temelji na izvajanju načrta prestrukturiranja. Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 76 in naslednjih, je ta načrt mogoče šteti za verodostojnega in stvarnega. Tako je treba opozoriti, da znižanje stroškov v glavnem temelji na povečanju učinkovitosti delovne sile in prihrankih stroškov iz poslovanja, predvsem zaradi […]. Znižanje stroškov izhaja tudi iz precejšnjega zmanjšanja števila zaposlenih (prestrukturiranje skupaj zadeva 1 300 oseb).
(100)
Drugič, večkratnik dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo ([1-6]), ki se je uporabil za določitev vrednosti podjetja, ustreza povprečnemu večkratniku sektorja, izračunanemu za obdobje 2000-2009 ([1-6]), od katerega se je iz previdnosti odštel standardni odmik, povezan z okoliščinami sanacije podjetja. Ta večkratnik je nekoliko višji od večkratnika, ki je za sektor veljal ob naložbi (približno 4,2). Kljub temu je dovolj preudarno, da se glede na predvideno izboljšanje faktorja za oceno vrednosti ob koncu leta 2011 uporabi faktor [1-6], pri čemer se je to izboljšanje že znatno začelo ob naložbi ([1-6] decembra 2008 v primerjavi z [1-6] maja 2009). Ta večkratnik se zdi še zlasti previden glede na dolgoročne napovedi za sektor, po katerih naj bi večkratniki znašali med [1-6] in [1-6].
(101)
Tretjič, napovedi iz aprila 2009 so pokazale izboljšanje stanja neto dolga, ki naj bi se s [100-200] milijonov EUR konec leta 2008 zmanjšal na [100-200] milijonov EUR konec leta 2010 (pred tem se je stanje dolga poslabšalo, saj se je s [100-200] milijonov EUR konec leta 2005 povečal na [100-200] milijonov EUR ob koncu leta 2008). Glede na skupno raven pričakovanega dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo v obdobju 2009-2011, neobstoj dodatnih večjih stroškov z opredmetenimi in neopredmetenimi naložbami ter neobstoj dodatnih napovedi, pri katerih bi se upoštevali stroški prestrukturiranja, se napovedano zmanjšanje v višini [0-30] milijonov EUR zdi previdno.
(102)
Glede na navedeno je treba ugotoviti, da izračun notranje stopnje donosa ob naložbi temelji na razumnih predpostavkah.
(103)
Kar zadeva vprašanje, ali je [več kot 12-odstotna] notranja stopnja donosa sprejemljiva glede na tveganje, ki ga prinaša naložba, Komisija podaja naslednje pripombe.
(104)
Najprej je treba opozoriti, da z izračunom na podlagi elementov, navedenih v uvodnih izjavah 97 do 100, v resnici dobimo [več kot 15-odstotno] notranjo stopnjo donosa. Vendar je sklad FMEA zaradi varnosti in iz previdnosti uporabil […]-odstotni odbitek od pričakovanega dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo v letu 2011. Zato je [več kot 12-odstotna] notranja stopnja donosa, uporabljena za to analizo, notranja stopnja donosa po najslabšem mogočem scenariju razvoja podjetja. Kot je bilo že navedeno, namreč po osnovnem scenariju dobimo [več kot 15-odstotno] notranjo stopnjo donosa, medtem ko po najboljšem mogočem scenariju (dobiček pred davki, obrestmi in amortizacijo, presežen za […] %) dobimo približno [več kot 20-odstotno] notranjo stopnjo donosa.
(105)
Tu je treba opozoriti, da se glede na nelikvidnost transakcije pri oceni ustreznosti predvidene ravni notranje stopnje donosa ni mogoče sklicevati na primerljive kotirane cene (na primer za podrejena posojila) ob naložbi sklada FMEA. Po drugi strani pa je mogoče na podlagi več elementov, navedenih v nadaljevanju, oceniti najnižjo [več kot 12-odstotno] notranjo stopnjo donosa, ki jo je sklad FMEA uporabil maja 2009.
(106)
Najprej je treba opozoriti, da je donosnost naložb v sektorju dobaviteljev avtomobilskih delov pogosto majhna. V petih letih pred krizo v drugem polletju leta 2008 je bila namreč povprečna notranja stopnja donosa 8,5-odstotna (22). Kljub temu so strokovnjaki za naložbe pogosto vlagali v ta sektor, saj so se zavedali morebitnega dobička, povezanega z nizko oceno vrednosti podjetij iz tega sektorja [v primerjavi z drugimi sektorji]. Tako je bilo v letu 2006 mogoče opaziti izjemne notranje stopnje donosa (ki so v treh letih presegle 20 % letno) za vlagatelje, ki so vlagali ob zatišju na trgu leta 2003.
(107)
Da bi bilo mogoče preseči povprečne donose, se mora strokovnjak za naložbe opreti na dobro poznavanje trga, kot v primeru sklada FMEA, in predvideti udeležbeno strukturo, na podlagi katere bo lahko dosegel kar največji donos, kar prav tako velja za naložbo sklada FMEA (glej ugotovitve o strukturi naložbe v uvodnih izjavah 94 in 95 ter o delitvi kapitalskega dobička v uvodnih izjavah 110 in 111).
(108)
Francoski organi se sklicujejo tudi na študijo združenja AFIC (francosko združenje vlagateljev kapitala (Association Francaise des Investisseurs en Capital)), ki spremlja gibanje donosnosti kapitalskih naložb v Franciji. Ta študija temelji na podatkih, ki jih je poslalo več kot 120 struktur, ki upravljajo več kot 500 naložbenih skladov. Raziskave združenja AFIC so pokazale od 14,1-odstotno neto donosnost konec leta 2007 do 10,8-odstotno neto donosnost konec leta 2008 (datum, ki je bližje datumu naložbe sklada FMEA) „razvojnega kapitala“. Razvojni kapital je podvrsta kapitalskih naložb, ki je pomembna za naložbeno politiko sklada FMEA (prevzem manjšinskega deleža in vložek svežega kapitala). Na podlagi upoštevanja stroškov plačila družbe za upravljanje, ki naj bi znašal največ […], ciljna notranja stopnja donosa, ki jo je treba doseči za „tržno učinkovitost“, znaša med 12 in 15 %.
(109)
Nazadnje, na podlagi parametrov, ki so bili na voljo ob naložbi, je mogoče določiti tehtano povprečje stroškov kapitala, določeno z modelom ocenjevanja vrednosti dolgoročnih sredstev (Capital Asset Pricing Model, v nadaljnjem besedilu: CAPM) (23) in prilagojenega avtomobilski industriji v Franciji, ki vključuje dodatne premije za tveganje, povezane z velikostjo podjetja Trèves in nelikvidnostjo naložbe. Ob upoštevanju teh dodatnih elementov, vključenih v premijo za tveganje, naj bi tehtano povprečje stroškov kapitala ob naložbi znašalo [več kot 12] %, sklad FMEA pa ga je zvišal na [več kot 12] % (glej uvodno izjavo 91). Vendar je treba opozoriti, da je tehtano povprečje stroškov kapitala minimalna stopnja donosnosti, ki jo vlagatelji podjetja (delničarji in upniki) zahtevajo za financiranje naložbenih projektov. Tehtano povprečje stroškov kapitala, izračunano za podjetje Trèves, je torej pomemben kazalnik sprejemljivosti najnižje [več kot 12-odstotne] notranje stopnje donosa (24).
(110)
Treba je še poudariti, da se kapitalski dobiček podjetja Trèves ne bo porazdelil med sklad FMEA in starega delničarja glede na njun kapitalski delež v podjetju Trèves. Za izstop v letu […] je namreč v sporazumu med delničarji natančno določeno, da se […] milijonov EUR vrednosti podjetja v celoti dodeli skladu FMEA (prva tranša). Dalje, prihodki od prodaje v višini od […] milijonov EUR do zneska v višini naložbe sklada FMEA, h katerim se prištejejo letne […]-odstotne obresti, se porazdelijo med sklad FMEA ([…] %) in stare delničarje ([…] %) (druga tranša). Skratka, sklad FMEA prejme […] % prihodkov od prodaje nad tem pragom, stari delničarji pa […] %.
(111)
Ta sporazum o delitvi kapitalskega dobička ščiti sklad FMEA. Sklad namreč tako dobi pomembno jamstvo, da bo [več kot 12-odstotna] notranja stopnja donosa njegove naložbe hitro dosežena (ta stopnja je enaka tehtanemu povprečju stroškov kapitala podjetja Trèves, opisanemu zgoraj). Dalje, ta sporazum je velika spodbuda za stare delničarje in vodstvene delavce podjetja, da uresničijo ali celo presežejo cilje iz načrta prestrukturiranja, saj naj bi ta načrt po scenariju prinesel [več kot 12-], [več kot 15-] ali [več kot 20-odstotno] notranjo stopnjo donosa za sklad FMEA.
(112)
Iz navedenih ugotovitev zato izhaja, da je bila predvidena [več kot 12-odstotna] notranja stopnja donosa ob naložbi razumna in sprejemljiva glede na tveganje, ki ga prinaša.
(113)
Na podlagi analize načrta prestrukturiranja podjetja Trèves, ocene njegove vrednosti pred naložbo sklada FMEA, strukture te naložbe, predpostavk, na katerih temelji [več kot 12-odstotna] notranja stopnja donosa, ustreznosti ravni te notranje stopnje donosa, zlasti z vidika predvidenega dogovora med delničarji glede delitve kapitalskega dobička, je treba ugotoviti, da je sklad FMEA deloval pod podobnimi pogoji, kot bi jih zahteval zasebni vlagatelj, katerega naložba je tvegana zaradi razmer v avtomobilski industriji ob naložbi in razmer v podjetju, ki se je spopadalo z nekaterimi finančnimi težavami. Povedano drugače, naložba sklada FMEA v znesku 55 milijonov EUR izpolnjuje merilo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Podjetju Trèves torej ne prinaša ugodnosti.
V.1.2 Načrt odloga plačila davčnih obveznosti in socialnih prispevkov
(114)
Francoska uprava je podjetju Trèves odobrila načrt odloga plačila davčnih obveznosti in socialnih prispevkov v višini 18,4 milijona EUR. V zvezi s tem ukrepom želi Komisija najprej preučiti merilo ugodnosti.
(115)
V skladu s prakso odločanja Komisije in sodno prakso odobritev odloga plačila dolgov javnega upnika ne pomeni državne pomoči, če je mogoče njegovo ravnanje primerjati z ravnanjem zasebnega upnika, ki „želi izterjati vsote, ki so mu dolgovane, in v ta namen z dolžnikom sklene pogodbe, na podlagi katerih se dolg reprogramira ali določi obročno plačevanje skupnih dolgov, da bi se olajšalo njihovo vračanje“ (25).
(116)
Načrt odloga plačila dolgov je za javne upnike podjetja Trèves boljša rešitev kot prisilna izterjava. V primeru prisilne izterjave bi namreč javni upniki glede na splošno zadolženost podjetja izterjali samo del svojih neprednostnih terjatev. Nasprotno pa so bili davčne obveznosti in socialni prispevki z odobritvijo odloga plačila zavarovani s prvovrstnimi hipotekami […] (člen […] protokola o poravnavi z dne 25. maja 2009). Ta sredstva so opredeljena v Prilogi 7 k Protokolu. Na dan 31. decembra 2008 je njihova neto računovodska vrednost znašala [25-35] milijonov EUR. Znesek zavarovanj v korist javnih upnikov torej obsega 140 % zneska njihove terjatve, sestavljene iz glavnice (18,4 milijona EUR), kazni zaradi zamud in zamudnih obresti (glej uvodno izjavo 117).
(117)
Poleg tega bodo javni upniki podjetja Trèves prejeli obresti. Znesku v višini 18,4 milijona EUR so se namreč prištele kazni zaradi zamud v višini [1-2] milijona EUR in zamudne obresti v višini [1-2] milijona EUR, pri čemer je treba celoto vrniti med […] in […] v mesečnih obrokih po […] EUR. Prištete kazni zaradi zamud in zamudne obresti znašajo [2-4] milijone EUR, to je [10-20] % glavnice, kar glede na tehtano povprečno trajanje načrta odloga plačila prinaša približno [0-10]-odstotne letne obresti. Ta obrestna mera je bila že prvotno višja od obrestnih mer, ki so jih finančne ustanove odobrile za posojila, dodeljena podjetju Trèves v okviru protokola o poravnavi z dne 25. maja 2009, in sicer za nova posojila in konsolidacijska posojila (26).
(118)
V zvezi s tem je treba še poudariti, da je bil vložek javnih upnikov enak znatnemu vložku bank (konsolidacijsko posojilo v višini [30-60] milijonov EUR in novo posojilo v višini [10-30] milijonov EUR). Poleg tega je v protokolu o poravnavi izrecno navedeno, da so zavarovanja, dodeljena bankam, drugorazredna […], kar pomeni, da ti upniki do popolnega poplačila javnih upnikov ne morejo uveljaviti nobenega jamstva.
(119)
Poleg tega podjetju Trèves ni bil odobren odpis davčnih obveznosti in socialnih prispevkov.
(120)
Ne nazadnje so francoski organi potrdili, da sedanji načrt odloga plačila ne vključuje podaljšanja ali spremembe predhodnega načrta.
(121)
Iz navedenega izhaja, da je načrt odloga plačila davčnih obveznosti in socialnih prispevkov, odobren podjetju Trèves, francoska uprava odobrila na podlagi predpostavk, ki so se štele za zanesljive in na katerih temelji načrt prestrukturiranja (glej razdelek V), vključeval pa je pogoje, sprejemljive za zasebnega upnika v tržnem gospodarstvu, ki se znajde v enakem položaju.
V.2 Ugotovitev glede ocene obstoja državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU
(122)
Glede na navedbe iz razdelka V.1 se zdi, da niti naložba sklada FMEA v višini 55 milijonov EUR niti načrt odloga plačila davčnih obveznosti in socialnih prispevkov v višini 18,4 milijona EUR za skupino Trèves nista pomenila ugodnosti. Ta ukrepa zato nista državni pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.
VI. SPLOŠNA UGOTOVITEV
(123)
Komisija na podlagi poglobljene preučitve zadevnih ukrepov ugotavlja, da ti ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Ukrepa v korist podjetja Trèves v obliki naložbe sklada za posodobitev podjetij, ki proizvajajo avtomobilsko opremo (FMEA), v višini 55 milijonov EUR ter načrta odloga plačila davčnih obveznosti in socialnih prispevkov v višini 18,4 milijona EUR, ki ga je odobrila Francoska republika, nista pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.
V Bruslju, 20. aprila 2011