PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 398/2012
ze dne 7. května 2012,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 492/2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) Rada v návaznosti na antidumpingové šetření uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) a Indonésie (dále jen „původní šetření“). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 (3) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Opatření byla nastavena na úroveň odpovídající úrovni dumpingu a mají podobu zvláštního antidumpingového cla. Sazba cla pro ČLR se pohybuje mezi 0 a 0,11 EUR za kilogram pro jmenovitě uvedené čínské výrobce a zbytková sazba cla uloženého na dovoz od ostatních výrobců činí 0,26 EUR za kilogram (dále jen „stávající cla“).
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Žádost o částečný prozatímní přezkum (dále jen „tento přezkum“) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podala společnost Productos Aditivos S. A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii a žadatel v původním šetření (dále jen „žadatel“). Žádost se týkala pouze dumpingu a společnosti Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. (dále jen „GT Enterprise“ nebo „dotčená společnost“), která je členem skupiny Rainbow Rich (dále jen „dotčená skupina společností“ nebo „skupina Rainbow“) a zároveň je jedním z čínských výrobců jmenovitě uvedených v původním šetření. Antidumpingové clo uplatňované na dovoz výrobků vyráběných GT Enterprise je 0,11 EUR za kilogram a clo uplatňované na dovoz od ostatních výrobních společností z dotčené skupiny společností je 0,26 EUR za kilogram (tj. sazba zbytkového cla).
(3)
Žadatel poskytl důkazy prima facie, že stávající opatření již nejsou dostatečná k vyrovnání účinku dumpingu, který působí újmu.
1.3 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise dospěla k závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (4) dne 17. února 2011 zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu ve vztahu ke GT Enterprise.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(5)
Výrobkem, který je předmětem přezkumného šetření, je cyklamát sodný pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(6)
Stejně jako v předcházejících šetřeních se i v tomto šetření ukázalo, že dotčený výrobek vyráběný v ČLR a prodávaný do Unie je totožný, pokud jde o fyzikální a chemické vlastnosti a způsoby použití, s výrobkem vyráběným a prodávaným na domácím trhu v Indonésii, která v tomto přezkumu sloužila jako srovnatelná země. Byl proto učiněn závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu v Indonésii a výrobky prodávané dotčenou skupinou společností na trhu Unie jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
1.5 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení tohoto přezkumu oficiálně informovala žadatele, dotčenou společnost a zástupce dotčené země. Vzhledem k tomu, že se o Indonésii uvažovalo jako o možné srovnatelné zemi, informovala o zahájení řízení také výrobce v Indonésii.
(8)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zaslala Komise dotazník dotčené společnosti a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi od pěti společností ze skupiny Rainbow. (Jelikož se skupina Rainbow v současnosti skládá ze dvou výrobních společností (jednou z nich je GT Enterprise), jednoho dodavatele surovin, jedné společnosti, jejíž činnost dříve souvisela s dotčeným výrobkem, která je v současnosti nečinná, a z obchodníka v Hongkongu, zahrnoval přezkum činnosti celé skupiny.) Komise zaslala dotazníky rovněž výrobcům v Indonésii. Jeden indonéský výrobce byl ochoten v tomto přezkumu poskytnout informace a částečně vyplnil dotazník.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro analýzu zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení a pro stanovení dumpingu. Komise provedla inspekce na místě v prostorách následujících členů dotčené skupiny společností:
-
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Šen-čen, ČLR, (GT Enterprise),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Ťiang-su, ČLR,
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Rainbow Rich Ltd., Hongkong.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(12)
V antidumpingovém šetření týkajícím se dovozu pocházejícího z ČLR se běžná hodnota určuje v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Stručně a pouze pro objasnění jsou níže v souhrnné formě uvedena kritéria obsažená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, jejichž splnění musí žadatelské společnosti prokázat:
-
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu a náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
-
účetnictví prochází nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a je používáno ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu,
-
měnové převody se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(13)
Dotčená skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a předložila formuláře žádosti za čtyři výrobce v Čínské lidové republice. Komise si vyžádala a v prostorách společností ověřila všechny údaje uvedené v žádostech společností a považované za nezbytné.
(14)
Tento přezkum ukázal, že se situace dotčené společnosti od původního šetření změnila. Bylo zjištěno, že GT Enterprise již nesplňuje všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho v porovnání s původním šetřením došlo k rozšíření a restrukturalizaci skupiny Rainbow. Ani ostatní společnosti z dané skupiny, které předložily formuláře žádosti, nebyly schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(15)
Pokud jde o první kritérium týkající se obchodních rozhodnutí a zasahování státu, bylo zjištěno, že v jedné společnosti z dané skupiny má místní vláda pravomoc zasahovat do přijímání a propouštění zaměstnanců. Kromě toho je místní vláda významným akcionářem společnosti vyrábějící suroviny. Náznaky zásadních zásahů státu byly zjištěny při dodávkách surovin společnosti (elektřina a voda) a při dodávkách, které společnost činila svým společnostem ve spojení, u nákladů na pracovní síly a při chodu a rozhodování této společnosti. Stát jako akcionář například zajišťoval externí pracovníky pro společnost vyrábějící suroviny za podmínek, které společnost nebyla schopna upřesnit. Společnost navíc nepřetržitě vykazuje ztrátu, protože svým společnostem ve spojení prodává suroviny za neobvykle nízké ceny a bez jakékoli další kompenzace, např. formou rozdělení zisku. Prostřednictvím řady takových ztrát státem řízený výrobce surovin ovlivňoval rozhodnutí společností ve spojení týkající se nákupu surovin pro výrobu cyklamátu sodného. Navíc bylo možné zjistit zasahování a ovlivňování ze strany místní vládní agentury při finančních a investičních rozhodnutích jiné společnosti v rámci skupiny.
(16)
Pokud jde o druhé kritérium týkající se účetnictví, šetření ukázalo, že účetní záznamy všech členů dotčené skupiny společností nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy, protože bylo zjištěno mnoho zásadních účetních nedostatků a chyb, o kterých auditoři nepodali zprávy.
(17)
Pokud jde o třetí kritérium, bylo zjištěno, že zkreslení bylo způsobeno bývalým systémem netržního hospodářství, neboť jedné společnosti ze skupiny byly zdarma poskytnuty investice do infrastruktury. Stejná společnost těžila z příznivých podmínek pronájmu pozemku, který využívá. Ostatní společnosti ve skupině nebyly schopny prokázat, že svá práva na užívání pozemků získaly za úplatu a/nebo že by úplata odpovídala tržní hodnotě. Jedna společnost navíc nebyla schopna prokázat, že určitá aktiva, která na ni byla převedena, byla získána za finanční úplatu nebo za ceny odpovídající tržní hodnotě.
(18)
V případě čtvrtého a pátého kritéria bylo zjištěno, že společnosti splnily tato kritéria, protože se na ně vztahovaly právní předpisy o úpadku a o vlastnictví, které zaručovaly stabilitu a právní jistotu. Převody měn se prováděly s použitím oficiálního směnného kurzu stanoveného Bank of China anebo se od něj odvíjely.
(19)
Dotčená skupina společností a žadatel dostali příležitost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit. Žadatel neměl žádné připomínky, ale dotčená skupina společností vznesla námitky z několika důvodů. Některé tyto připomínky byly zopakovány po poskytnutí konečných informací o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo uložit konečná opatření. Nejdůležitější obdržené připomínky jsou popsány níže v odůvodnění.
(20)
Skupina Rainbow především uvedla, že Komise nezákonně uložila povinnost opět žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, neboť skupině bylo uvedené zacházení přiznáno v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a že tudíž byla porušena zákonná povinnost použít při přezkumu stejnou metodiku jako v původním šetření. Argumentovala, že Komise neprokázala, že změna v situaci této společnosti je rázu, který opravňuje k použití jiné metodiky než v původním šetření. Podle žadatele existovala řada problémů, které Komise zjistila, již během původního šetření, a proto se nová zjištění Komise netýkají nových okolností, ale představují jen odlišný výklad týchž okolností.
(21)
Je třeba poznamenat, že v rozporu s tvrzením žadatele byla jak při původním šetření, tak v tomto přezkumu použita stejná metodika a že při přezkumu byla řádně zohledněna skutečnost, že od původního šetření se některé okolnosti změnily. I kdyby tvrzení žadatele v případě určitých skutečností, které opravdu zůstaly stejné během původního i stávajícího šetření, konkrétně pokud jde o dohodu o právu na užívání pozemku GT Enterprise, bylo správné, je třeba upozornit na následující. V tomto přezkumu byly dodatečně zjištěny další skutečnosti, které GT Enterprise neuvedla při původním šetření, i když v té době už existovaly, jako oprávnění místní vlády schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců. Pokud jde o druhé kritérium, okolnosti, ve kterých působí tato společnost, se oproti původnímu šetření rovněž změnily. Je to dáno tím, že ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření neměla GT Enterprise přehledný soubor účetních záznamů, které by byly nezávisle prověřeny auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které by byly používány pro všechny účely.
(22)
Žadatel později vysvětlil, že má za to, že informace, na základě kterých je místní vláda oprávněna schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců, sdělil poskytnutím stejných stanov v původním šetření i v tomto přezkumu. Překlady tohoto dokumentu, které žadatel předložil jak v rámci původního, tak stávajícího šetření, však nebyly úplné, neboť neuváděly pravomoci svěřené na základě stanov místní vládě.
(23)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že status tržního hospodářství byl zaveden pro země, kde dochází ke transformaci hospodářství, tj. země přecházející z původního netržního hospodářství na hospodářství tržní. Bylo by proto nelogické požadovat, aby společnost, které již uvedené zacházení bylo dříve přiznáno, v rámci prozatímního přezkumu opět předložila dostatečné důkazy, že podmínky pro toto zacházení nadále splňuje. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení neobsahuje žádné ustanovení, které by takový výklad umožňovalo a které by v přezkumu zahájeném podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení bránilo použít čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(24)
Skupina Rainbow se též dovolávala procedurálního požadavku uvedeného v čl. 2 odst. 7 písm. c), podle kterého má být rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijato do tří měsíců od zahájení šetření. Sama skupina Rainbow uznává, že nedodržení této lhůty není samo o sobě dostatečným důvodem pro zpochybnění výsledků šetření, ale zdůrazňuje, že útvary Komise měly k dispozici všechny informace potřebné k výpočtu dumpingového rozpětí již v době, kdy byla zveřejněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Ve své argumentaci však skupina Rainbow opomíjí skutečnost, že i když si Komise z důvodu administrativní efektivity opravdu vyžádala a ověřila ve stejný okamžik všechny potřebné informace od dotčené skupiny společností, neměla k dispozici informace o srovnatelné zemi, které by umožnily stanovit dumpingové rozpětí v případě zamítnutí zacházení jako v tržním hospodářství. Ve skutečnosti měla Komise informace o běžné hodnotě ve srovnatelné zemi k dispozici až poté, co byla skupině Rainbow sdělena zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Časový rozvrh tedy nemohl mít na obsah rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství žádný vliv. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá jako neodůvodněné.
(25)
Pokud jde o první kritérium, byla vznesena všeobecná připomínka, že teoretická možnost zasahování státu nebo státní kontroly sama o sobě neznamená, že dochází k zásadnímu zásahu státu ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c). Skupina Rainbow opakovaně cituje rozhodnutí Soudu prvního stupně (5) s cílem prokázat, že státní kontrola neznamená zásadní zásah státu, protože to by „vedlo k vyloučení toho, aby společnosti kontrolované státem mohly využít STH, a to nezávisle na konkrétních skutkových, právních a hospodářských podmínkách, ve kterých působí“. Skupina Rainbow rovněž tvrdí, že vyžadovat od žadatelů o zacházení jako v tržním hospodářství, aby prokázali, že stát nemá žádnou možnost zasahovat do obchodních rozhodnutí, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. Dále tvrdí, že za účelem prokázání, že první kritérium nebylo splněno, by zásah státu musel vést k tomu, že by rozhodování společnosti nebylo slučitelné s tržními faktory.
(26)
V rozporu s uvedenými tvrzeními skupiny Rainbow bylo ve stávajícím šetření zjištěno konkrétní a zásadní zasahování státu do chodu několika společností v dotčené skupině. V případě společnosti z této skupiny, ve které bylo přijímání a propouštění zaměstnanců podmíněno souhlasem místní vlády, jde o vlastní pravidla vnitřního chodu společnosti, tj. její stanovy, ve kterých je jasně stanoveno oprávnění státu zasahovat do jejích provozních rozhodnutí. V případě další společnosti z této skupiny bylo zjištěno, že stát měl na společnost vliv způsobem, který nebyl slučitelný s tržními faktory. Za prvé, většina kapitálu této společnosti pocházela od státu, aniž by se tato skutečnost odrazila v jeho vlastnickém podílu na společnosti. Za druhé, provoz společnosti byl vždy ztrátový, což bylo většinou na újmu státu vzhledem ke kapitálu, který investoval. Za třetí, samotný stát byl neustále ve ztrátě, protože poskytoval společnosti ze skupiny vstupy jako např. vodu a elektřinu za nižší ceny, než je jejich tržní hodnota, a bez řádného potvrzení platby.
(27)
Pokud jde o závěr o zasahovaní státu do finančních a investičních rozhodnutí dalšího člena dotčené skupiny společností, bylo předloženo tvrzení, že věcná zjištění Komise o úvěru a jeho podmínkách nebyla správná. Důkazy, které však Komise shromáždila během ověřování, svědčí o tom, že společnost dostala od místní vládní agentury pokyn vzít si úvěr, který se nevztahoval na její hospodářskou činnost. Společnost to vysvětluje tak, že rozhodnutí o financování byla přijata jakožto laskavost této vládní agentuře a ne jakožto závazek, a danou transakcí společnost nepodstupovala žádné další riziko, protože by případně měla možnost požadovat kompenzaci tím, že by neplatila faktury za veřejné služby, které jí uvedená agentura vystavila. Důkazy shromážděné Komisí prokazují, že právo na využívání pozemků společnosti je v příslušné finanční transakci nepřímo používáno jako záruka; společnost tudíž podstupuje zásadní riziko. Právo na využívání pozemků bylo získáno přes stejnou vládní agenturu, o které společnost tvrdí, že jí pouze dělá laskavost. Tvrzení, že existuje možnost kompenzace tím, že by společnost neplatila za veřejné služby, svědčí o základním nepochopení základních účetních standardů (kompenzace) a odporuje dalšímu tvrzení společnosti, že vliv na finanční operace jako takový neznamená, že nebude ovlivněn požadavek čl. 2 odst. 7 písm. c), tedy že „společnosti rozhodují o ceně, nákladech a vstupech“. Navíc investiční rozhodnutí jsou jasně a významně ovlivněna vládní agenturou, jelikož v dohodě o právu na užívání pozemků společnosti jsou stanoveny zvláštní požadavky na společnost týkající se investic, které mají být provedeny, a tyto požadavky překračují místní právní předpisy v oblasti územního plánování, což je v rozporu s tím, co společnost tvrdí. Proto se tvrzení, že zasahování státu do financování a investičních rozhodnutí nepředstavuje vliv podle čl. 2 odst. 7 písm. c), zamítá.
(28)
Pokud jde o společnost ze skupiny, která vyrábí jednu ze surovin užívaných při výrobě cyklamátu sodného, bylo tvrzeno, že jakékoli nedostatky, pokud jde o rozhodování a finanční situaci společnosti, by měly velmi omezený dopad, jelikož surovina vyráběná touto společností představuje pouze přibližně 10 % výrobních nákladů cyklamátu sodného. Vzhledem k tomu, že Komise byla schopna spočítat rozdíl mezi ziskovou prodejní cenou a skutečnou prodejní cenou suroviny, zastává společnost názor, že by bylo vhodnější upravit ceny levné suroviny spíše než zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Cílem posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství je však zjistit, zda výrobní náklady odpovídají tržním cenám a obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky. Je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení výslovně stanoví, že aby byly splněny podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství, musí náklady na nejdůležitější vstupy v zásadě odpovídat tržní hodnotě, a není v něm zmíněna možnost úpravy cen těchto nejdůležitějších vstupů. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout.
(29)
Pokud jde o neobvykle nízké ceny placené za vodu a elektřinu a pracovní náklady, tvrzení společnosti, že se nejedná o důležité vstupy, protože představují pouze zhruba 14 % celkových výrobních nákladů suroviny, muselo být zamítnuto vzhledem k tomu, že tato nákladová položka je jak individuálně, tak kumulativně považována za dostatečně významnou, aby ovlivnila celkové náklady společnosti. V případě pracovních nákladů je rovněž třeba poznamenat, že nebylo možné plně ověřit tyto položky vzhledem k tomu, že společnost nebyla schopna poskytnout smlouvy nebo jinou dokumentaci. Proto nebylo možné zjistit, zda tyto náklady odrážejí tržní hodnoty.
(30)
Pokud jde o druhé kritérium, byla vznesena námitka, že Komise nebere v úvahu zásadu významnosti, podle které jsou opomenutí nebo chybná uvedení položek významná, pouze pokud by mohla ovlivnit ekonomická rozhodnutí, která uživatelé na základě účetních závěrek činí, a že tyto nevýznamné nedostatky není povinen oznamovat ani auditor.
(31)
V rozporu s tím, co skupina tvrdí, došlo v účetnictví společností k vážným nedostatkům týkajícím se základních účetních zásad (podrobnosti jsou uvedeny v dalším bodu). Za druhé, důvodem, proč jsou pro účely posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyžadovány jasné účetní závěrky, nejsou ekonomická rozhodnutí uživatele, nýbrž snaha zajistit, aby účetní závěrky poskytovaly věrný a poctivý obraz o příjmech, nákladech atd. Cílem šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství je zjistit, zda jsou účty vedeny a kontrolovány v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(32)
Skupina Rainbow napadla tvrzení, že její společnosti porušují prvky pravidel mezinárodních účetních standardů a účetní metody zmíněné v posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, jako jsou akruální princip, zásada přesného zachycení transakcí a vzájemné započítávání, předpoklad trvání podniku, správné zařazení rozvahových položek, uznání ztrát, pouze transakce související s podnikáním a záznamy v rámci účtů, správné zařazení a odpisy výdajů, respektování mezinárodních účetních standardů a/nebo čínských všeobecně přijímaných účetních zásad o uznávání hodnoty a odpisů aktiv. Výše uvedená porušení mezinárodních účetních standardů byla zjištěna díky informacím poskytnutým skupinou v její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny otázky byly předmětem inspekce v prostorách společností. Argumenty, které společnosti v souvislosti s těmito otázkami předložily po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly takové povahy, aby díky nim mohl být změněn závěr, že pokud jde o tyto otázky, společnosti druhé kritérium nesplnily.
(33)
Pokud jde o třetí kritérium, skupina Rainbow tvrdí, že bezplatné poskytování investic do infrastruktury jedné společnosti je běžný postup, ke kterému dochází i v tržním hospodářství za účelem přilákání investic, a že vliv tohoto subvencování na finanční situaci společnosti byl během období přezkumného šetření zanedbatelný. Skutečnost, že se společnost mohla vyhnout platbám za rozvoj infrastruktury a zároveň mít prospěch z velmi nízkých nájemních cen týchž pozemků, však v tržním hospodářství není běžnou situací. Naopak tato výhoda měla přímý dopad na finanční situaci výrobní společnosti a její schopnost přijímat rozhodnutí, která reagují na tržní podmínky.
(34)
Komise přijala argumenty žadatele týkající se práva k využívání pozemků GT Enterprise, jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění. Předložené argumenty týkající se práva na využívání pozemků jinými společnostmi však nebyly takové povahy, aby vyvrátily zjištění, jelikož společnost sama uznává, že v jednom případě neuhradila dohodnutou částku za své právo na využívání pozemků. V případě práva na využívání jiných pozemků skupina tvrdí, že ceny pozemků v tomto regionu prudce stoupaly, a proto je běžné, že byl pozemek několik let po pořízení oceněn výrazně vyšší hodnotou. Důkazy, které společnost poskytla, se však týkaly růstu cen u obytných nemovitostí v regionu, a jsou tedy irelevantní. Skupina Rainbow nakonec tvrdila, že přístup, kdy Komise požaduje objektivní důkaz, že společnost zaplatila cenu, která odráží tržní hodnotu, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je však výslovně uvedeno, že žádost o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství musí být „doložena dostačujícími důkazy o tom, že výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství“. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(35)
Skupina Rainbow zpochybňuje zjištění týkající se převedení aktiv na jednu společnost bez finanční nebo jiné úplaty za ceny, které odpovídají tržním hodnotám na základě toho, že tato společnost ukončila v období přezkumného šetření výrobu. Společnost skutečně výrobu zastavila. Na domácím trhu nicméně stále prodávala své dříve vyrobené výrobky. V případě této společnosti tudíž muselo být posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství provedeno s cílem ujistit se, že neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího systému netržního hospodářství, která by mohla mít vliv na ceny.
(36)
Má se tedy za to, že pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství GT Enterprise nesplnila první a druhé kritérium, společnost Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. nesplnila druhé a třetí kritérium, společnost Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium a společnost Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium. Pokud jedna společnost ve spojení, která se zabývá výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nemá nárok na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat ani příslušné skupině společností ve spojení. Z toho vyplývá, že vzhledem k tomu, že všechny společnosti, které byly pro účely přiznání zacházení jako v tržním hospodářství posuzovány jednotlivě, nesplnily příslušné požadavky, má se za to, že skupině Rainbow nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Za těchto okolností, po konzultaci s poradním výborem, nebylo dotčené skupině společností zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno.
2.2 Individuální zacházení
(37)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátně platné clo stanoví pro země spadající do působnosti tohoto článku s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(38)
Oba vyvážející výrobci ve skupině, kteří během období přezkumného řízení vyváželi cyklamát sodný, požádali o individuální zacházení. Pro ostatní společnosti ve skupině Rainbow nebylo nutné provést posouzení individuálního zacházení vzhledem k tomu, že dotčený výrobek nevyvážejí. Na základě dostupných informací ověřených během inspekcí na místě bylo zjištěno, že tito dva vyvážející výrobci splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno.
2.3 Dumping
2.3.1 Srovnatelná země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutno u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty na trhu třetí země s tržním hospodářstvím (srovnatelná země).
(40)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla svůj záměr použít Indonésii (srovnatelnou zemi v původním šetření) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(41)
K výběru srovnatelné země Komise neobdržela žádné připomínky.
(42)
Komise se snažila navázat spolupráci s výrobci v Indonésii. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány všem známým společnostem. Z několika oslovených společností pouze jeden výrobce předložil informace nezbytné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil s částečnou spoluprací při přezkumu. Protože společnost nemohla přijmout inspekce na místě ve svých prostorách, provedla Komise analýzu úplnosti a konzistence poskytnutých údajů. Bylo zjištěno, že údaje jsou dostatečné a spolehlivé pro stanovení běžné hodnoty, a kdykoli to bylo nezbytné, poskytl indonéský výrobce objasnění, jež Komise požadovala. Použité údaje byly porovnány s informacemi uvedenými v žádosti o přezkum.
(43)
Šetřením bylo zjištěno, že Indonésie má konkurenční trh s obdobným výrobkem.
(44)
Šetření dále odhalilo, že objem výroby spolupracujícího výrobce v Indonésii představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie, a tudíž je tato výroba, pokud jde o objem, reprezentativní. Co se týče kvality, technických specifikací a standardů obdobného výrobku v Indonésii, nebyly ve srovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné výrazné celkové rozdíly. Proto byl trh Indonésie považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty.
(45)
Je třeba poznamenat, že kromě známých výrobců ve Španělsku, ČLR a Indonésii neexistují podle informací Komise jinde ve světě žádná další výrobní zařízení.
(46)
S ohledem na všechny výše uvedené informace byl učiněn závěr, že Indonésie představuje vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
2.3.2 Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže. Je třeba poznamenat, že indonéský výrobce byl předmětem předchozího šetření týkajícího se dovozu cyklamátu sodného z Indonésie (6). Bylo shledáno, že údaje, které byly nyní společností poskytnuty v dotazníku, jsou spolehlivé a dostatečné pro stanovení běžné hodnoty pro účely tohoto šetření. Průměrné prodejní ceny a průměrné výrobní náklady se ve skutečnosti vyvíjely ve stejném duchu jako průměrné ceny surovin. Tento trend mohl být potvrzen podobným vývojem průměrných cen surovin na trhu Unie.
(48)
Bylo zjištěno, že objem domácího prodeje výrobce obdobného výrobku v Indonésii je ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie dotčenou skupinou společností v ČLR reprezentativní.
(49)
Komise následně určila druhy výrobku prodávané výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými za účelem vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že standardní druh výrobku indonéského výrobce je přímo srovnatelný.
(50)
U standardního druhu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Domácí prodej konkrétního druhu cyklamátu sodného byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový domácí prodej tohoto druhu výrobku během období šetření představoval nejméně 5 % celkového prodeje srovnatelného druhu výrobku vyváženého do Unie dotčenou skupinou společností.
(51)
Rovněž se zkoumalo, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, přičemž byl za tímto účelem stanoven podíl ziskového prodeje standardního druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. Jelikož objem ziskového prodeje obdobného výrobku u každého druhu výrobku představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku a vážená průměrná cena u daného druhu byla stejná nebo vyšší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu tohoto druhu vyrobeného během období šetření, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či ne.
(52)
Při stanovení běžné hodnoty druhu výrobku, který nebyl prodáván na domácím trhu výrobcem ve srovnatelné zemi, byla použita vážená průměrná prodejní cena veškerého prodeje standardního druhu výrobku, která byla upravena tak, aby zohledňovala rozdíly mezi těmito dvěma druhy výrobku.
2.3.3 Vývozní cena
(53)
Všichni vyvážející výrobci v dotčené skupině společností prováděli vývoz do Unie prostřednictvím své obchodní společnosti ve spojení se sídlem mimo Unii. Vývozní cena byla stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných.
2.3.4 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Aby bylo zajištěno spravedlivé porovnání běžné hodnoty s vývozní cenou, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů u činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku, ve vedlejších nákladech a v úvěrech.
2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny pro všechny vyvážející výrobce.
(56)
Tímto porovnáním bylo stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 14,2 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
2.4 Trvalá povaha změny okolností
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo zkoumáno, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily, a zda je tato změna trvalé povahy.
(58)
Stávající zjištění jsou založena na zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčené skupiny společností v tomto přezkumu, zatímco členu skupiny společností ve spojení, který byl předmětem původního šetření, GT Enterprise, zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno bylo. Okolnosti, které vedly k různým závěrům, jsou za prvé způsobeny tím, že na rozdíl od původního šetření, jehož předmětem byla pouze GT Enterprise, byly předmětem tohoto přezkumu čtyři společnosti skupiny. Skupina byla nedávno za použití značných investic rozšířena a reorganizována a nic nenasvědčuje tomu, že by se tato situace v dohledné době měla změnit. Za druhé, co se týká GT Enterprise, bylo zjištěno, že nic nenasvědčuje tomu, že by se praxe této společnosti, kdy není vedeno jednoznačné a jasné účetnictví prověřené audity v souladu s mezinárodními účetními standardy, v budoucnu měla změnit. Stejně tak její stanovy umožňující zásah státu jsou v platnosti po delší dobu a nic nenasvědčuje tomu, že budou v budoucnu změněny. Za těchto okolností se má za to, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je trvalé povahy.
(59)
Navíc pokud jde o vývozní ceny, šetření prokázalo během delšího období určitou stabilitu v cenové politice dotčené skupiny společností, a to vzhledem k tomu, že cena dotčeného výrobku účtovaná Unii a ostatním třetím zemím se výrazně nelišila a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření sledovala stejný trend. To podporuje závěr, že nově vypočtené dumpingové rozpětí bude pravděpodobně trvalé povahy.
(60)
Bylo proto konstatováno, že šetření ukázalo, že struktura a chování dotčené skupiny společností, včetně okolností, které vedly k zahájení tohoto přezkumu, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by zjištění tohoto přezkumu ovlivnil. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již není pro vyrovnání účinků dumpingu dostačující.
3. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(61)
S ohledem na zjištění zvýšeného dumpingu a trvalé povahy změněných okolností se má za to, že stávající opatření již nedostačují k vyrovnání účinku dumpingu, který je příčinou újmy. Opatření zavedená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z ČLR by proto měla být pro GT Enterprise změněna, stejné clo by mělo být uvaleno na ostatní vyvážející výrobce ve skupině a uvedené nařízení by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(62)
V tomto přezkumu není možné stanovit žádné individuální rozpětí újmy, protože se omezil na posouzení dumpingu v případě GT Enterprise a jejích společností ve spojení v rámci dotčené skupiny. Proto bylo dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu porovnáno s rozpětím újmy zjištěném v původním šetření. Jelikož rozpětí újmy zjištěné v původním šetření bylo vyšší než dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu, mělo by být antidumpingové clo pro dotčenou skupinu společností uloženo na úrovni dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu.
(63)
Pokud jde o podobu opatření, dospělo se k závěru, že změněné antidumpingové clo by mělo mít stejnou podobu jako cla uložená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010. K zajištění účinnosti opatření a odrazení od cenových manipulací bylo považováno za vhodné uložit cla ve formě zvláštní částky za kilogram. V důsledku toho by mělo antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku vyráběného a prodávaného dotčenou skupinou společností na vývoz do Unie, vypočtené na základě dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu a vyjádřené jako zvláštní částka za kilogram, činit 0,23 EUR za kilogram.
4. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(64)
Dotčená skupina společností a ostatní dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout změnu platných antidumpingových opatření.
(65)
Skupina Rainbow se ke konečným informacím, které jí byly poskytnuty, vyjádřila. Její námitky se týkaly zejména stažení podnětu v probíhajícím šetření týkajícím se dovozu cyklamátu pocházejícího z Čínské lidové republiky, které bylo omezené na dva čínské vyvážející výrobce, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (dále jen „skupina Fang Da“) (dále jen „souběžné řízení“) (7). Skupina tvrdila, že stažení podnětu v souběžném řízení by logicky a zákonně vedlo též ke zrušení antidumpingových opatření uplatňovaných vůči ostatním výrobcům v ČLR, nebo přinejmenším k zastavení tohoto přezkumu v případě skupiny Rainbow.
(66)
Požadovala zrušení antidumpingových opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010, přičemž argumentovala, že není-li zjištěno, že je dovoz společnosti Fang Da dumpingový nebo že způsobuje újmu, opravňuje zásada nediskriminace obsažená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení ke zrušení uložených antidumpingových opatření. Na podporu svého tvrzení se odkazovala na předchozí nařízení Rady, kde byly souběžné prozatímní přezkumy týkající se dovozu z určitých zemí zastaveny, aniž byla uložena opatření z důvodu neuložení opatření v antidumpingových řízeních týkajících se dovozu téhož výrobku z jiných zemí (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory (8), ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli (9)). Je však třeba připomenout, že v uvedených případech se jednalo o šetření týkající se několika zemí a že zásada nediskriminace byla uplatňována vůči dovozu z různých zemí. Důvodem pro zrušení opatření pro některé země v těchto případech (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory, ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli) bylo ostatně to, že opatření týkajcíí se jiných zemí nebyla uložena v důsledku toho, že Rada nepřijala daný návrh ve stanovené lhůtě. A tak ačkoli bylo skutečně shledáno, že v daných případech je řízení týkající se antidumpingových opatření v souběžných řízeních třeba zastavit, aby byla dodržena zásada nediskriminace, nejsou uvedené případy pro tento přezkum relevantní. Další odkaz na přístup, který byl použit v případě glutamátu sodného (10), se týká případu, kdy žadatel hodlal stáhnout podnět týkající se dovozu z Brazílie, ačkoli byl u tohoto dovozu zjištěn dumping. Zde bylo navrženo, aby žádost o stažení nebyla přijata, neboť se dospělo k závěru, že v případě neexistence opatření vůči Brazílii by opatření vůči ostatním zemím byla diskriminační.
(67)
Obě situace jsou navíc dost odlišné. V souběžném řízení byl podnět stažen a dospělo se k závěru, že zrušení opatření není v rozporu se zájmem Unie. V tomto přezkumu byla žádost ponechána a bylo zjištěno, že se dumping ze strany skupiny Rainbow zvýšil. Zvýšení cla pro uvedenou skupinu tudíž nepředstavuje diskriminaci.
(68)
Skupina Rainbow rovněž požadovala, že v důsledku stažení podnětu by měl být zastaven tento přezkum skupiny Rainbow, neboť obě řízení byla zahájena na základě stejného podání, týkala se stejného období šetření a žadatel v podnětu z praktických důvodů skupinu Fang Da uváděl společně se skupinou Rainbow.
(69)
Tvrdila, že ačkoli jsou šetření vůči skupině Fang Da zahájena podle článku 5 základního nařízení, šetření týkající se dovozu skupiny Fang Da a prozatímní přezkum týkající se dovozu skupiny Rainbow byly z právního hlediska i z praktických důvodů v zásadě stejným řízením. Navíc uvedla, že v důsledku odlišení řízení a šetření byla skupina Fang Da na základě čl. 9 odst. 3 základního nařízení ve skutečnosti nadále předmětem řízení, ačkoli se na ni v návaznosti na původní šetření vztahovala nulová celní sazba. Z tohoto důvodu by stažení podnětu týkajícího se dovozu skupiny Fang Da měo, z pohledu skupiny Rainbow, vést rovněž k zastavení tohoto přezkumu.
(70)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že podání, které předložil žadatel, bylo jak podnětem k šetření na základě článku 5 základního nařízení, tak žádostí o tento prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Podání rovněž obsahovalo dostatečné důkazy odůvodňující zahájení dvou různých řízení. Komise také šetření podle článku 5 a prozatímní přezkum zahájila prostřednictvím dvou samostatných oznámení o zahájení. Antidumpingové šetření na základě článku 5 základního nařízení a prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení jsou tudíž dvě různá řízení.
(71)
Skupina Rainbow předložila ještě další argumenty, které by mohly být důvodem pro stažení podnětu. Tato tvrzení nebylo vzhledem k jejich hypotetičnosti a irelevantnosti možné vzít v úvahu, a byla proto zamítnuta.
(72)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že Komise zjevně porušila její právo na vyjádření připomínek ke konečným informacím ve lhůtě deseti dnů, neboť nedůvěrná verze dopisu o stažení podnětu jí byla poskytnuta sedm dní před lhůtou pro podání připomínek.
(73)
Jak je vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, šetření podle článku 5, v rámci kterého skupina Rainbow obdržela dopis s informacemi o stažení podnětu, je řízení odlišné od tohoto přezkumu. Skupina Rainbow působila v přezkumu podle článku 5 jako zúčastněná strana a stažení podnětu jí bylo oznámeno pouze na základě tohoto důvodu. Uvedené oznámení nebylo součástí konečných informací v rámci tohoto přezkumu. Skupina Rainbow měla třicet dní na to, aby se vyjádřila ke konečným informacím o tomto řízení. Její právo na dostatečnou dobu k vyjádření připomínek tudíž nebylo porušeno.
(74)
Nebyly předloženy žádné připomínky, které by změnily výše uvedený závěr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení Rady (EU) č. 492/2010 se položka, která zní:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473“
nahrazuje tímto:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Čínská lidová republika
0,23
A473“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. května 2012.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 398/2012
z dne 7. maja 2012
o spremembi Uredbe (EU) št. 492/2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz, med drugim, Ljudske republike Kitajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) ter člena 11(3), (5) in (6) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Veljavni ukrepi
(1)
Svet je z Uredbo (ES) št. 435/2004 (2) po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) in Indonezije. Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 492/2010 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev za nadaljnjih pet let. Ukrepi so bili določeni na ravni stopnje dampinga, sestavljajo pa jih posebne protidampinške dajatve. Stopnja dajatve za LRK je od 0 do 0,11 EUR/kg za poimensko navedene kitajske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 0,26 EUR/kg, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev („sedanje dajatve“).
1.2 Zahtevek za pregled
(2)
Zahtevek za delni vmesni pregled („sedanji pregled“) je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vložil Productos Aditivos S. A., ki je edini proizvajalec natrijevega ciklamata v Uniji in pritožnik v prvotni preiskavi („pritožnik“). Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo dampinga za Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. („GT Enterprise“ ali „zadevna družba“), članico skupine Rainbow Rich („zadevna skupina družb“, „skupina Rainbow“ ali „Rainbow“), ki je bila tudi ena od poimensko navedenih kitajskih proizvajalcev v prvotni preiskavi. Protidampinško dajatev, ki se uporablja za uvoz proizvodov, ki jih proizvede GT Enterprise je 0,11 EUR/kg in dajatev, ki se uporablja za uvoz od drugih proizvodnih družb zadevne skupine družb, je 0,26 EUR/kg (tj. stopnja preostale dajatve).
(3)
Pritožnik je predložil dokaze prima facie, da obstoječi ukrepi ne zadoščajo več za preprečevanje dampinga, ki povzroča škodo.
1.3 Začetek delnega vmesnega pregleda
(4)
Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je z obvestilom o začetku, objavljenim 17. februarja 2011 v Uradnem listu Evropske unije (4) začela delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, po obsegu omejen na preiskavo dampinga v zvezi z GT Enterprise.
1.4 Zadevni izdelek in podobni izdelek
(5)
Izdelek, ki se pregleduje, je natrijev ciklamat s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2929 90 00 („zadevni izdelek“).
(6)
Ta preiskava je podobno kot prejšnje pokazala, da ima zadevni izdelek, proizveden v LRK in prodan v Uniji, enake fizikalne in kemične lastnosti ter uporabe kot izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v Indoneziji, ki je bila v sedanjem pregledu uporabljena kot primerljiva država. Zato se sklene, da so izdelki, ki se prodajajo na domačem trgu v Indoneziji in ki jih prodaja zadevna skupina družb na trgu Unije, podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
1.5 Zadevne strani
(7)
Komisija je uradno obvestila pritožnika, zadevno družbo in predstavnike zadevne države o začetku sedanjega pregleda. Komisija je o začetku postopka seznanila tudi proizvajalce v Indoneziji, saj je bila Indonezija izbrana kot morebitna primerljiva država.
(8)
Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in da v roku, ki je določen v obvestilu o začetku, zahtevajo zaslišanje. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(9)
Komisija je zadevni družbi poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, izpolnjene vprašalnike petih družb skupine Rainbow pa je prejela v za to določenem roku. (Ker je skupina Rainbow sestavljena iz dveh proizvodnih družb (ena je GT Enterprise), enega dobavitelja surovin, ene družbe, zdaj v mirujočem stanju, vključene v proizvodnjo ali prodajo zadevnega izdelka, in enega trgovca v Hongkongu, je pregled zajel dejavnosti celotne skupine.) Komisija je vprašalnike poslala tudi proizvajalcem v Indoneziji. En indonezijski proizvajalec je pokazal pripravljenost zagotoviti informacije v sedanjem pregledu in je vprašalnik le delno izpolnil.
(10)
Komisija je poiskala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za analizo tržnogospodarske obravnave, individualne obravnave in ugotovitve dampinga. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih članov zadevne skupine družb:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen, LRK, (GT Enterprise),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanjing, LRK,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Jiangsu, LRK,
-
Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd., Nanjing, LRK,
-
Rainbow Rich Industrial Ltd., Hong Kong.
1.6 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
(11)
Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).
2. REZULTATI PREISKAVE
2.1 Tržnogospodarska obravnava (TGO)
(12)
V protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom iz LRK se za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, normalna vrednost določi v skladu z odstavki od 1 do 6 člena 2 osnovne uredbe. Merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, katerih izpolnjevanje morajo družbe vložnice dokazati, so na kratko in za lažje sklicevanje povzeta na naslednji način:
-
poslovne odločitve in stroški se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški glavnih vložkov v veliki meri odražajo tržne vrednosti,
-
računovodske evidence se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in veljajo za vse namene,
-
ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva,
-
pravno varnost in stabilnost zagotavljajo zakoni o stečaju in pravo lastninskih razmerij,
-
valute se menjajo po tržnem tečaju.
(13)
Zadevna skupina družb je zahtevala TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in predložila obrazce zahtevka za štiri proizvajalce s sedežem v Ljudski republiki Kitajski. Komisija je v prostorih teh družb zbrala in preverila vse informacije, navedene v njihovih zahtevkih, za katere je menila, da je to potrebno.
(14)
Sedanji pregled je pokazal, da se je stanje zadevne družbe po prvotni preiskavi spremenilo. Ugotovljeno je bilo, da GT Enterprise ne izpolnjuje več vseh meril za TGO. Poleg tega pa se je v primerjavi s prvotno preiskavo skupina Rainbow razširila in prestukturirala. Druge družbe v skupini, ki so predložile obrazce zahtevka, niso mogle dokazati, da izpolnjujejo vsa merila za TGO.
(15)
Glede merila 1 o poslovnih odločitvah in vmešavanju države je bilo ugotovljeno, da je lokalna vlada pristojna za poseganje v zaposlovanje in odpuščanje osebja v eni družbi v skupini. Poleg tega je lokalna vlada glavni delničar v družbi, ki proizvaja surovine. Znaki večjega vmešavanja države so bili ugotovljeni pri dobavi surovin družbi (elektrika in voda) ter dobavi surovin družbe svojim povezanim podjetjem, pri stroških dela ter pri dejavnostih in odločanju te družbe. Državni delničar je na primer ponudil zunanje osebje proizvajalcu surovin pod pogoji, ki jih družba ni mogla določiti. Poleg tega je družba stalno ustvarjala izgubo zaradi prodaje surovin po neobičajno nizkih cenah svojim povezanim družbam brez nadomestila, npr. v obliki razdeljevanja dobička. S kopičenjem teh izgub je proizvajalec surovin, ki je v državni lasti, vplival na odločitve povezanih družb v zvezi z nakupom surovin za proizvodnjo natrijevega ciklamata. Nazadnje je poseganje in vpliv lokalne vladne agencije mogoče odkriti v finančnih in naložbenih odločitvah druge družbe v skupini.
(16)
Glede merila 2 v zvezi z računovodstvom je preiskava pokazala, da računovodske evidence vseh članic zadevne skupine družb niso v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, ker so bile ugotovljene številne bistvene pomanjkljivosti in napake v računovodstvu, o katerih revizorji niso poročali.
(17)
Glede merila 3 je bilo ugotovljeno, da so se izkrivljanja prenesla iz sistema netržnega gospodarstva z brezplačno zagotovitvijo naložb v infrastrukturo za eno družbo iz skupine. Ista družba je bila deležna ugodnih najemnih pogojev za zemljišče, ki ga uporablja. Druge družbe v skupini niso mogle dokazati, da so si pridobile pravice do uporabe zemljišča v zameno za nadomestilo in/ali da bo nadomestilo odražalo tržno vrednost. Nazadnje ena družba ni mogla dokazati, da se nekatera sredstva, ki so nanjo prenesena, uporabljajo kot denarno nadomestilo ali kako drugače, po cenah, ki odražajo tržne vrednosti.
(18)
Nazadnje je bilo glede merila 4 in 5 ugotovljeno, da družbe izpolnjujejo merila, ker so se za družbe uporabljali stečajni in lastninski zakoni, ki so zagotavljali stabilnost in pravno varnost. Pretvorbe valut so bile izvedene po uradnem menjalnem tečaju, ki ga je objavila banka Kitajske na dan objave ali po njem.
(19)
Zadevna skupina družb in pritožnik so dobili priložnost, da odgovorijo na zgoraj navedene ugotovitve. Pritožnik ni imel pripomb, zadevna skupina družb pa je ugovarjala zaradi različnih razlogov. Nekatere pripombe so bile ponovljene po končnem razkritju dejstev in premislekov, na podlagi katerih so bili predlagani dokončni ukrepi. Najpomembnejše prejete pripombe so opisane v spodnjih uvodnih izjavah.
(20)
Skupina Rainbow je najprej navedla, da je Komisija nezakonito uvedla ponovno obravnavo o izpolnjevanju pogojev za TGO, ker sta bila v prvotni preiskavi skupini odobrena TGO in pregled zaradi izteka, in je bila zato kršena pravna obveznost o uporabi iste metodologije za preglede in prvotno preiskavo. Trdila je, da Komisija ni dokazala, da bi spremenjene okoliščine v zvezi s to družbo upravičile različno metodo od tiste, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi. Po mnenju vložnika zahtevka so številne težave, ki jih je odkrila Komisija, že obstajale v prvotni preiskavi, zato nove ugotovitve Komisije niso povezane z novimi okoliščinami, pač pa so le drugačna razlaga istih okoliščin.
(21)
Treba je opozoriti, da je bila v nasprotju z vložnikovo izjavo uporabljena ista metodologija v prvotni preiskavi in sedanjem pregledu, ustrezno pa se je upoštevalo tudi dejstvo, da so se glede na prvotno preiskavo spremenile nekatere okoliščine. Tudi če bi bila utemeljitev vložnika zahtevka pravilna glede nekaterih dejstev, ki so bila med prvotno in sedanjo preiskavo dejansko ista, in sicer glede sporazuma o pravici do uporabe zemljišča družbe GT Enterprise, se lahko ugotovi naslednje. S sedanjim pregledom so bila ugotovljena druga dodatna dejstva, ki so že obstajala med prvotno preiskavo, vendar jih GT Enterprise takrat ni razkrila, kot na primer, da je organ lokalne vlade potrjeval zaposlovanje in odpuščanje njenega osebja. Nazadnje so se okoliščine za družbo od prvotne preiskave spremenile glede merila 2. To pa zato, ker je bilo v sedanjem pregledu ugotovljeno, da v OPP družba GT Enterprise ni imela enotne jasne zbirke računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene.
(22)
Vložnik je pozneje v obrazložitvi menil, da je s predložitvijo istega poslovnika v sedanjem pregledu in prvotni preiskavi ustrezno razkril, da organ lokalne vlade potrjuje zaposlovanje in odpuščanje njenega osebja. Vendar je bil prevod tega dokumenta, ki ga je vložnik predložil tako v prvotni kot sedanji preiskavi, nepopoln, saj ni razkril vseh pristojnosti, ki jih je poslovnik podeljeval organom lokalne vlade.
(23)
Skupina Rainbow je nadalje trdila, da je bila TGO uvedena za države z gospodarstvom v prehodu, tj. za gospodarstva, ki od nekdanjega sistema netržnega gospodarstva prehajajo k tržnemu gospodarstvu. Zato bi bilo nesmiselno zahtevati, da mora družba, ki ji je bila TGO že prej odobrena, za namene vmesnega pregleda še enkrat predložiti zadostne dokaze, ki potrjujejo, da še vedno izpolnjuje pogoje za TGO. V zvezi s tem je treba opozoriti, da osnovna uredba nikakor ne vsebuje besedila, ki bi bilo lahko podlaga za tako interpretacijo in ki bi lahko preprečilo uporabo člena 2(7)(c) osnovne uredbe pri pregledih, začetih v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.
(24)
Skupina Rainbow se je sklicevala tudi na postopkovne zahteve iz člena 2(7)(c), da je treba TGO opraviti v treh mesecih od začetka preiskave. Priznava, da prekoračitev tega roka sama po sebi ne zadostuje za spodbijanje rezultatov preiskave, vendar poudarja, da so službe Komisije že imele na voljo vse informacije, potrebne za izračun stopnje dampinga, ko so bile razkrite ugotovitve v zvezi s TGO. Rainbow v svoji utemeljitvi ne upošteva dejstva, da Komisija ni imela na voljo informacij o primerljivi državi, kar bi omogočilo ugotovitev stopnje dampinga, v primeru zavrnitve TGO, čeprav je zaradi upravne učinkovitosti zahtevala in preverila vse informacije zadevne skupine družb istočasno. Dejansko so bile informacije o normalni vrednosti v primerljivi državi Komisiji na voljo šele potem, ko je družbi Rainbow razkrila ugotovitve o TGO. Zato časovni okvir za določitev TGO ni mogel vplivati na njegovo vsebino. Na podlagi navedenega se ta trditev zavrne kot neutemeljena.
(25)
Glede merila 1 je bila predložena splošna pripomba, da teoretična možnost vplivanja države ali državnega nadzora sama po sebi ne pomeni, da je prišlo do dejanskega znatnega vmešavanja države v smislu člena 2(7)(c). Skupina Rainbow je večkrat navedla odločitev Sodišča prve stopnje (5), s katero je utemeljevala, da državni nadzor ne pomeni znatnega vmešavanja države, ker to „načeloma pripelje do tega, da so državno nadzorovane družbe izključene od ugodnosti STG ne glede na konkretne dejanske, pravne ali ekonomske razmere, v katerih delujejo“. Trdi tudi, da bi vložniki zahtevka za TGO nosili nerazumno dokazno breme, če bi dokazali, da možnost vmešavanja države v odločitve družbe ni mogoča. Nadalje trdi, da bi v dokaz, da družba ni v skladu z merilom 1, morale biti odločitve družbe zaradi dejavnosti države nezdružljive z dogajanji na trgu.
(26)
V nasprotju z zgoraj navedenimi trditvami skupine Rainbow so bili v sedanji preiskavi ugotovljeni posamezni primeri znatnega vmešavanja države v poslovanje več družb znotraj skupine. V primeru družbe iz skupine, v kateri zaposlovanje in odpuščanje osebja potrdi lokalna vlada, je to zapisano v pravilih notranjega delovanja družbe, tj. poslovnik, iz katerega je nedvoumno razvidno, da državi dovoljuje vmešavanje v njene operativne odločitve. V primeru druge družbe iz skupine je bilo ugotovljeno, da je država partnerica vplivala na družbo, na način, ki je nezdružljiv z dogajanji na trgu. Prvič, država partnerica je k tej družbi prispevala večino kapitala, vendar se to ni kazalo v deležu lastništva družbe. Drugič, poslovanje družbe je vedno prinašalo izgube, kar je zaradi vloženega kapitala večinoma škodilo državi partnerici. Tretjič, država partnerica sama je imela stalno izgubo, saj je družbi iz skupine dobavljala vložke, kot sta voda in elektrika, po cenah, nižjih od tržnih cen in brez pravega potrdila o plačilu.
(27)
V zvezi z ugotovitvijo o vmešavanju države v finančne in naložbene odločitve druge članice iz zadevne skupine družb je bila predložena trditev, da so bile dejanske ugotovitve Komisije o posojilu in pogojih zanj napačne. Vendar je Komisija med preverjanjem zbrala dokaze, ki so potrdili, da je lokalna vladna agencija naročila družbi, naj vzame posojilo, ki ni bilo povezano z njenimi poslovnimi dejavnostmi. Družba navaja, da so bile finančne odločitve sprejete kot usluga tej vladni agenciji in ne kot obveznost, zadevna transakcija pa ni pomenila tveganja za družbo, saj bi ta lahko zahtevala nadomestilo v obliki neplačevanja računov za komunalne storitve, ki jih je agencija izdala družbi. Dokazi, ki jih je zbrala Komisija, kažejo, da se pravica družbe do uporabe zemljišča posredno uporablja kot zavarovanje v pomembnih finančnih transakcijah, kar za družbo pomeni znatno tveganje. Pravica do uporabe zemljišča je bila pridobljena prek iste vladne agencije, za katero družba trdi, da ji je delala le uslugo. Trditev, da bi bilo nadomestilo mogoče prek neplačevanj komunalnih storitev kaže na napačno razumevanje osnovnih računovodskih standardov (pobot) in je v nasprotju s trditvijo družbe, da vpliv na finančne dejavnosti kot take ne pomeni vpliva „na odločitve družb glede cen, stroškov in vložkov“, kot to zahteva člen 2(7)(c). Poleg tega vladna agencija nedvoumno in znatno vpliva na naložbene odločitve, saj je treba zahteve za posamezno družbo, določene v sporazumu o pravicah za uporabo zemljišča, izpolniti, te zahteve pa presegajo lokalne zakone v zvezi z uporabo zemljišča, kar je v nasprotju s trditvami družbe. Zato se trditev, da vmešavanje države v finančne in naložbene odločitve ni imelo nobenega vpliva v skladu s členom 2(7)(c), zavrne.
(28)
Za družbo iz skupine, ki proizvaja eno od surovin, ki se uporablja v proizvodnji natrijevega ciklamata, se je trdilo, da bi kakršne koli pomanjkljivosti v zvezi z odločitvami in finančnim stanjem družbe imele omejen vpliv, saj surovine, ki jih ta družba proizvede, predstavljajo le približno 10 % stroškov proizvodnje natrijevega ciklamata. Ker je Komisija lahko izračunala razliko med dobičkonosno prodajno ceno in dejansko prodajno ceno surovine, družba predlaga, da bi bilo primerneje prilagoditi stroške poceni surovin kot pa zavrniti TGO. Vendar se z oceno za TGO ugotavlja, ali vložki odražajo dejstvo, da se tržne vrednosti in poslovne odločitve oblikujejo glede na tržne signale. Treba je opozoriti, da člen 2(7)(c) osnovne uredbe izrecno zahteva, da za izpolnitev pogojev za TGO stroški glavnih vložkov v veliki meri odražajo tržno vrednost, pri čemer se ne navaja na možnost prilagoditve izkrivljenih stroškov glavnih vložkov. Zato je treba to trditev zavrniti.
(29)
Trditev družbe v zvezi z nenormalno nizkimi cenami za vodo, elektriko in stroški dela, ki kažejo na to, da ne gre za glavne vložke, saj skupno predstavljajo le približno 14 % celotnih stroškov proizvodnje surovin, je bilo treba zavrniti, saj se šteje, da gre za stroške, ki so tako posamezno kot skupaj dovolj visoki, da vplivajo na skupne stroške družbe. V primeru stroškov dela je treba tudi opozoriti, da teh elementov ni bilo mogoče v celoti preveriti, saj družba ni mogla predložiti pogodb ali druge dokumentacije. Zato ni bilo mogoče ugotoviti, ali so ti stroški odražali tržne vrednosti.
(30)
Glede merila 2 je bila predložena trditev, da Komisija ni upoštevala načela pomembnosti, v skladu s katerim so opustitve ali napačne navedbe postavk pomembne le, če lahko vplivajo na gospodarske odločitve, ki jih uporabniki sprejmejo na podlagi računovodskih izkazov, in če revizorju ni treba poročati o teh nepomembnih primanjkljajih.
(31)
V nasprotju s trditvijo skupine so bile v računovodskih evidencah družb ugotovljene resne pomanjkljivosti v zvezi z osnovnimi računovodskimi načeli (za podrobno razlago glej naslednji odstavek). Drugič, namen zahteve po predložitvi enotne jasne zbirke računovodskih evidenc za namene TGO je zagotoviti, da računovodski izkazi prikažejo resnično in pošteno sliko prihodkov, stroškov, itd., ne pa uporabniku omogočiti sprejemanje gospodarskih odločitev. Namen preiskave v zvezi s TGO je določiti, ali se računovodski izkazi vodijo in revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi.
(32)
Skupina Rainbow je oporekala, da so njene družbe kršile elemente pravil MRS in računovodske prakse, navedene v oceni TGO, kot so obračunsko načelo, načelo poštenega prikazovanja transakcij in pobotanje, načelo delujoče družbe, pravilna razvrstitev postavk bilance stanja, prepoznavanje izgub, načelo, da se v računovodske izkaze zapišejo samo poslovne transakcije in posnetki, pravilna razvrstitev in amortizacija stroškov, upoštevanje MRS in/ali kitajskih računovodskih pravil o priznavanju vrednosti in amortizaciji sredstev. Zgoraj navedene kršitve MRS so bile ugotovljene iz informacij, ki jih je zagotovila skupina v obrazcu zahtevka za TGO, vsa vprašanja pa so se preverila v prostorih družb. Utemeljitve o teh vprašanjih, ki so jih po razkritju TGO predložile družbe, glede teh vprašanj niso zahtevale spremembe ugotovitve, da družbe niso izpolnjevale merila 2.
(33)
Glede merila 3 skupina Rainbow trdi, da so brezplačne naložbe v infrastrukturo družbe normalna dejavnost, ki se odvija tudi v tržnih gospodarstvih, da se pritegnejo naložbe in da bi bil vpliv te subvencije na finančno stanje družbe v OPP zanemarljiv. Vendar dejstvo, da se družba lahko izogne plačilu za razvoj infrastrukture in hkrati koristi zelo nizko najemnino za isto zemljišče, ne odraža normalnega stanja v tržnem gospodarstvu. Ta korist pa neposredno vpliva na finančno stanje proizvodne družbe in njeno sposobnost, da sprejema odločitve v skladu s tržnimi signali.
(34)
Komisija je sprejela utemeljitve vložnika zahtevka v zvezi s pravico do uporabe zemljišča GT Enterprise, kakor je razloženo v uvodni izjavi 21. Utemeljitve, predstavljene v zvezi s pravico uporabe zemljišča s strani drugih družb, ugotovitev niso spremenile, saj družba priznava, da v enem primeru ni plačala dogovorjenega zneska za pravico uporabe do zemljišča. V drugem primeru glede pravice do uporabe zemljišča skupina Rainbow trdi, da so cene zemljišč v tej regiji strmo naraščale in je zato normalno, da je bilo zemljišče v nekaj letih po datumu nakupa znatno višje ovrednoteno. Vendar pa so se dokazi, ki jih je predložila družba, nanašali na povišane cene stanovanjskih nepremičnin v regiji in so zato nepomembni. Skupina Rainbow je nazadnje trdila, da pomeni zahteva Komisije po predložitvi nespornih dokazov, da je družba plačevala znesek, ki odraža tržno vrednost, nerazumno dokazno breme. Vendar člen 2(7)(c) osnovne uredbe izrecno zahteva, da mora zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo „vsebovati zadostne dokaze, da proizvajalec deluje v pogojih tržnega gospodarstva“. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.
(35)
Skupina Rainbow izpodbija ugotovitev o sredstvih, prenesenih na eno družbo, brez denarne odškodnine ali drugače, po cenah, ki odražajo tržne vrednosti na podlagi tega, da je ta družba v OPP ustavila proizvodnjo. Ta družba je dejansko ustavila proizvodnjo. Vendar je še naprej prodajala svoje že proizvedene izdelke na domačem trgu. Zato je bilo treba tudi za to družbo izvesti oceno za TGO in zagotoviti, da ni bilo nobenih znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, ki bi lahko vplivala na cene.
(36)
Zato se šteje, da GT Enterprise ne izpolnjuje prvega in drugega merila za TGO, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. ne izpolnjuje merila dva in tri, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. ne izpolnjuje merila ena, dva in tri za TGO, Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. pa ne izpolnjuje meril ena, dva in tri. Če ena povezana družba, ki sodeluje pri proizvodnji in prodaji zadevnega izdelka, ne izpolnjuje pogojev za TGO, TGO ni mogoče odobriti skupini povezanih družb. Ker vse družbe, ki so bile individualno ocenjene za TGO, niso izpolnile ustreznih meril, se šteje, da se skupini Rainbow ne odobri TGO. V teh okoliščinah in po posvetovanju s svetovalnim odborom zadevni skupini družb TGO ni bila odobrena.
2.2 Individualna obravnava (IO)
(37)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen v primerih, ko družbe dokažejo izpolnjevanje vseh meril iz člena 9(5) osnovne uredbe za odobritev IO. Ta merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:
-
pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino,
-
izvozne cene ter obseg in pogoji prodaje so svobodno določeni,
-
večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države,
-
valute se menjajo po tržnih tečajih ter
-
vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve.
(38)
V IO je bilo navedeno, da sta v OPP dva proizvajalca izvoznika v skupini izvažala natrijev ciklamat. Če druge družbe v skupini Rainbow niso izvozniki zadevnega izdelka, zanje ni treba opraviti ocene za IO. Na podlagi razpoložljivih informacij, ki so bile preverjene med preveritvenimi obiski, je bilo ugotovljeno, da ta dva proizvajalca izvoznika izpolnjujeta zahteve iz člena 9(5) osnovne uredbe in se jima zato lahko odobri IO.
2.3 Damping
2.3.1 Primerljiva država
(39)
Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe je treba normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določiti na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom (primerljiva država).
(40)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava uporabiti Indonezijo (primerljiva država v prvotni preiskavi) kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, in pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe.
(41)
Komisija ni prejela nobenih pripomb o izbiri primerljive države.
(42)
Komisija je k sodelovanju pozvala proizvajalce iz Indonezije. Pisma in zadevni vprašalniki so bili poslani vsem znanim družbam. Od številnih družb, s katerimi je stopila v stik, je samo en proizvajalec predložil potrebne informacije za določitev normalne vrednosti in privolil v delno sodelovanje v pregledu. Ker ta družba ni mogla sprejeti preveritvenega obiska v svojih prostorih, je Komisija analizirala, ali so informacije, ki so ji bile predložene, popolne in skladne. Komisija je ugotovila, da so informacije zadostne in zanesljive za določitev normalne vrednosti, poleg tega je indonezijski proizvajalec po potrebi predložil pojasnila, ki jih je zahtevala. Uporabljene informacije so bile navzkrižno preverjene z informacijami iz zahtevka za pregled.
(43)
Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da je Indonezija konkurenčen trg za podobni izdelek.
(44)
Preiskava je nadalje razkrila, da je obseg proizvodnje sodelujočega indonezijskega proizvajalca precej večji od 5 % kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, zato je obseg proizvodnje reprezentativen. Glede kakovosti, tehničnih specifikacij in standardov podobnega izdelka v Indoneziji na splošno ni bilo ugotovljenih večjih razlik v primerjavi s kitajskimi izdelki. Zato se je indonezijski trg štel kot dovolj reprezentativen za določitev normalne vrednosti.
(45)
Opozoriti je treba, da, kolikor je Komisiji znano, drugje na svetu ni drugih proizvodnih objektov, razen znanih proizvajalcev v Španiji, LRK in Indoneziji.
(46)
Glede na zgoraj navedeno je bilo sklenjeno, da je Indonezija ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
2.3.2 Določitev normalne vrednosti
(47)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi informacij, prejetih od proizvajalca v primerljivi državi, kot je navedeno spodaj. Opozarja se, da je bil indonezijski proizvajalec preiskan v predhodni preiskavi v zvezi z uvozom natrijevega ciklamata iz Indonezije (6). Ugotovljeno je bilo, da so podatki, ki jih je družba zdaj predložila v izpolnjenem vprašalniku na splošno zanesljivi in pomenijo trdno podlago za določitev normalne vrednosti za namene te preiskave. Dejansko so povprečne prodajne cene in povprečni stroški proizvodnje sledili podobnemu trendu, skladnemu z razvojem povprečnih stroškov surovin. Poleg tega ta trend potrjuje podoben razvoj povprečnih stroškov surovin na trgu Unije.
(48)
Ugotovljeno je bilo, da je obseg domače prodaje indonezijskega proizvajalca podobnega izdelka reprezentativen v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki ga je zadevna skupina družb v LRK izvažala v Unijo.
(49)
Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka, ki jih je proizvajalec v primerljivi državi prodajal na domačem trgu, so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da so standardne vrste izdelka indonezijskega proizvajalca neposredno primerljive.
(50)
Za standardno vrsto izdelka, ki jo je proizvajalec prodajal na domačem trgu primerljive države in za katerega se je izkazalo, da je neposredno primerljiv z vrsto izdelka, prodanega za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste natrijevega ciklamata se je štela za dovolj reprezentativno, ko je celotni obseg domače prodaje navedene vrste v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste, ki jo je zadevna skupina družb izvozila v Unijo.
(51)
Z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje standardne vrste izdelka neodvisnim kupcem na domačem trgu v obdobju preiskave je bilo tudi preverjeno, ali se za domačo prodajo lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine. Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka glede na vrsto izdelka predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje zadevne vrste izdelka in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni celotne domače prodaje zadevne vrste izdelka v OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne.
(52)
Pri določitvi normalne vrednosti za vrsto izdelka, ki je proizvajalec v primerljivi državi ni prodajal na domačem trgu, se je uporabila tehtana povprečna prodajna cena celotne prodaje standardne vrste izdelka, prilagojena za razlike pri teh dveh vrstah izdelka.
2.3.3 Izvozna cena
(53)
Vsi proizvajalci izvozniki v zadevni skupini družb so izvažali v Unijo prek svoje povezane trgovske družbe s sedežem zunaj Unije. Izvozne cene so bile določene na podlagi cen izdelka, po katerih ga je povezana trgovska družba prodajala v Uniji, tj. neodvisnemu kupcu, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
2.3.4 Primerjava
(54)
Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cen franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile opravljene ustrezne prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevoznih, zavarovalnih, manipulativnih, nakladalnih in drugih tozadevnih stroških ter stroških posojil, kjer je bilo to ustrezno ter utemeljeno s preverjenimi dokazi.
2.3.5 Stopnja dampinga
(55)
Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno za vse proizvajalce izvoznike.
(56)
Ta primerjava je pokazala, da je stopnja dampinga 14,2 %, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije, dajatev neplačana.
2.4 Trajna narava spremenjenih okoliščin
(57)
V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je preučilo, ali so se okoliščine, na katerih temelji veljavna stopnja dampinga, spremenile in ali je ta sprememba trajna.
(58)
Sedanje ugotovitve temeljijo na zavrnitvi zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo za zadevno skupino družb v sedanjem pregledu, medtem ko je bila članici skupine povezanih podjetij, preiskovani v prvotni preiskavi, tj. družbi GT Enterprise, odobrena TGO. Do drugačne ugotovitve je prišlo najprej že zaradi tega, ker so bile v sedanjem pregledu preiskane štiri družbe v skupini v primerjavi samo z eno družbo, tj. GT Enterprise, v prvotni preiskavi. Skupina se je pred kratkim povečala in reorganizirala z veliko naložbami, poleg tega pa kaže, da se to stanje v bližnji prihodnosti ne bo spremenilo. Drugič, glede družbe GT Enterprise je bilo ugotovljeno, da enotna jasna zbirka računovodskih evidenc, revidirana v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, ni praksa te družbe in kaže, da se to stanje v prihodnosti ne bo spremenilo. Tudi njen poslovnik, ki omogoča vplivanje države, že dolgo velja in kaže, da v prihodnosti ne bo spremenjen. V teh okoliščinah se šteje, da je status skupine brez TGO trajne narave.
(59)
Nadalje je v zvezi z izvozno ceno preiskava pokazala določeno stabilnost cenovnih politik v zadevni skupini družb v daljšem obdobju, saj se cena zadevnega izdelka, ki se je zaračunavala v Uniji in drugih tretjih državah, ni znatno razlikovala in je sledila istemu trendu v obdobju med letom 2007 in OPP. To potrjuje verjetnost, da je na novo izračunana stopnja dampinga trajne narave.
(60)
Zato se je štelo, da je preiskava pokazala, da se struktura in obnašanje zadevne skupine družb, vključno z okoliščinami, ki so privedle do začetka sedanjega pregleda, v bližnji prihodnosti ne bodo spremenili na način, ki bi vplival na ugotovitve sedanjega pregleda. Zato se sklene, da so spremenjene okoliščine trajne narave in da uporaba ukrepa na sedanji ravni ne zadostuje več za izravnavo dampinga.
3. SPREMEMBA PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV
(61)
Glede na ugotovitve povečanega dampinga in trajno naravo spremenjenih okoliščin se meni, da obstoječi ukrepi ne zadoščajo več za preprečevanje dampinga, ki povzroča škodo. Ukrepe, uvedene z Uredbo (EU) št. 492/2010 o uvozu natrijevega ciklamata s poreklom iz LRK, je zato treba spremeniti za družbo GT Enterprise, isto dajatev pa je treba uvesti za druge proizvajalce izvoznike v skupini, in sicer tako, da se spremeni navedena uredba.
(62)
V sedanjem pregledu ni mogoče določiti individualne stopnje, saj je omejena na preiskavo dampinga v zvezi z družbo GT Enterprise in njenimi povezanimi družbami v skupini. Zato je bila stopnja dampinga, določena v sedanjem pregledu, primerjana s stopnjo škode, določene v prvotni preiskavi. Ker je bila slednja višja od stopnje dampinga, ugotovljene v sedanjem pregledu, je treba za zadevno skupino družb uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni stopnje dampinga, ugotovljene v prvotnem pregledu.
(63)
Glede na obliko ukrepa se sklene, da mora spremenjena protidampinška dajatev biti iste vrste kot dajatve, uvedene z Uredbo (EU) št. 492/2010. Za zagotovitev učinkovitosti ukrepov in odvračanja od manipulacije cen se je štelo za primerno uvesti dajatev v obliki določenega zneska na kilogram. Posledično je treba za uvoz zadevnega izdelka, ki ga zadevna skupina družb prodaja za izvoz v Unijo, uvesti protidampinško dajatev v višini 0,23 EUR na kg, izračunano na podlagi stopnje dampinga, kakor je bila ugotovljena v sedanjem pregledu ter izražena v določenem znesku na kilogram.
4. RAZKRITJE
(64)
Skupine zadevnih družb in druge zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala predlagati sprememba veljavnih protidampinških ukrepov.
(65)
Skupna Rainbow je predložila pripombe na končno razkritje. Te pripombe so se v glavnem nanašale na umaknitev pritožbe v tekoči preiskavi o uvozu natrijevega ciklamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, omejene na dva kitajska proizvajalca izvoznika, in sicer Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited in Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited („skupina Fang Da“) („vzporedni postopek“) (7). Skupina Rainbow je trdila, da bi morala umaknitev pritožbe v vzporednem postopku tako logično kot pravno pomeniti ustavitev protidampinških postopkov proti drugim proizvajalcem v LRK ali vsaj ustavitev sedanje preiskave v zvezi s skupino Rainbow.
(66)
Zahtevala je ustavitev protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (EU) št. 492/2010, pri čemer je trdila, da načelo nediskriminacije iz člena 9(5) osnovne uredbe določa ustavitev uvedenih protidampinških ukrepov, če je bilo ugotovljeno, da se uvoz s strani Fang Da ni izvajal po dampinških cenah in/ali ta uvoz ni povzročal škode. Svojo trditev je podprla s predhodnimi uredbami Sveta, v katerih so bili sočasni vmesni pregledi o uvozih iz nekaterih držav ustavljeni brez uvedbe ukrepov, ker ukrepi v protidampinških preiskavah o uvozu istih izdelkov iz drugih držav (veliki aluminijasti elektrolitski kondenzatorji (8), ploščati valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla (9)) niso bili uvedeni. Vendar bi bilo treba opozoriti, da se ti primeri nanašajo na preiskave, v katere je bilo vključenih več držav, in da se je načelo nediskriminacije uporabilo za uvoz iz različnih držav. Drugič, v teh primerih je vzrok za ustavitev ukrepov v nekaterih državah ta, da ukrepi za druge države niso bili uvedeni, ker Svet ni sprejel predloga v okviru predpisanih rokov (veliki aluminijasti elektrolitski kondenzatorji, ploščati valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla). Čeprav je bilo dejansko ugotovljeno, da je zaradi upoštevanja načela nediskriminacije v navedenih primerih nujno ustaviti postopke sočasnih protidampinških ukrepov, ti niso relevantni za sedanjo preiskavo. Dodatno sklicevanje na pristop v zvezi mononatrijevim glutamatom (10) zadeva primer, v katerem je vložnik nameraval umakniti pritožbo v zvezi z uvozom iz Brazilije, čeprav je bilo ugotovljeno, da je uvažal po dampinških cenah. V tem primeru je bilo sklenjeno, da se umik pritožbe ne sprejme, saj je bilo ugotovljeno, da bi bilo sprejetje ukrepov proti drugim državam in ne tudi Braziliji diskriminatorno.
(67)
Poleg tega se situaciji zelo razlikujeta. V vzporednem postopku je bila pritožba umaknjena in ugotovljeno je bilo, da ustavitev ni bila v nasprotju z interesi Unije. V sedanjem pregledu je bil zahtevek ohranjen in ugotovljeno je bilo, da je skupina Rainbow še povečala dampinško prodajo. Zato povečanje dajatve za navedeno skupino ne pomeni diskriminacije.
(68)
Skupina Rainbow je tudi zahtevala, da mora umik pritožbe pomeniti tudi ustavitev sedanje preiskave v zvezi s skupino Rainbow, ker oba postopka, začeta na podlagi istega postopkovnega dokumenta, zajemata isto obdobje preiskave in ker je v pritožbi vložnik zaradi praktičnih razlogov obravnaval skupino Fang Da in skupino Rainbow skupaj.
(69)
Drugič, trdila je, da sta ne glede na preiskavo v zvezi s skupino Fang Da, začeto v skladu s členom 5 osnovne uredbe, preiskava v zvezi z uvozom s strani skupine Fang Da in vmesni pregled v zvezi z uvozom s strani skupine Rainbow pravno gledano in v vseh praktičnih primerih v bistvu en sam postopek. Nazadnje je navedla, da z razločevanjem med postopki in preiskavami člen 9(3) osnovne uredbe dejansko navaja, da je skupina Fang Da ostala v postopku, čeprav je zanjo veljala nična dajatev iz prvotne preiskave. Zato mora umik pritožbe v zvezi z uvozom s strani skupine Fang Da prav tako pomeniti ustavitev sedanjega pregleda v zvezi z zadevno skupino Rainbow.
(70)
V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da je dokument, ki ga je predložil vložnik, navajal tako pritožbo za protidampinško preiskavo na podlagi člena 5 osnovne uredbe kot zahtevek za ta vmesni pregled na osnovi člena 11(3) osnovne uredbe. Prav tako je navajal zadostne dokaze, ki so upravičevali začetek dveh ločenih postopkov. Komisija je dejansko začela preiskavo v skladu s členom 5 in vmesni pregled z dvema ločenima obvestiloma o začetku. Zato sta protidampinška preiskava, ki temelji na členu 5 osnovne uredbe, in vmesni pregled, ki temelji na členu 11(3) osnovne uredbe, dva različna postopka.
(71)
Skupina Rainbow je nadalje predložila argumente, ki naj bi upravičevali morebitne razloge za umik pritožbe. Ker so ti argumenti hipotetični in neumestni, se jih ne obravnava in se jih zavrne.
(72)
Nazadnje je skupina Rainbow navedla, da je Komisija očitno kršila njene pravice do desetih dni za pripombe na končno razkritje, ker ji je bila nezaupna različica pisma o umiku razkrita 7 dni pred rokom za predložitev pripomb.
(73)
Kot je bilo razloženo v uvodni izjavi 70, je preiskava v skladu s členom 5, v okviru katere je skupina Rainbow prejela obvestilo o umiku pritožbe, postopek, ki je ločen od sedanjega pregleda. Skupina Rainbow je bila zainteresirana stran v pregledu v skladu s členom 5 in ravno zaradi tega je bila obveščena o umiku pritožbe. To obvestilo ni bilo del obvestila o končnem razkritju v sedanjem pregledu. Skupina Rainbow je imela na voljo 30 dni za pripombe o končnem razkritju v sedanjem postopku. Zato pravica do zadostnega časa za pripombe ni bila kršena.
(74)
Če povzamemo, niso bile predložene nobene pripombe, zaradi katerih bi se zgornji sklep spremenil -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Tabela iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 492/2010 se spremeni, tako da se vnos:
Država
Družba
Stopnja dajatve (EUR na kilogram)
Dodatna oznaka TARIC
„Ljudska republika Kitajska
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ljudska republika Kitajska
0,11
A473“
nadomesti z naslednjim:
Država
Družba
Stopnja dajatve (EUR na kilogram)
Dodatna oznaka TARIC
„Ljudska republika Kitajska
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ljudska republika Kitajska; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Ljudska republika Kitajska
0,23
A473“
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 7. maja 2012