PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 679/2011
ze dne 14. července 2011
o změně nařízení (ES) č. 1974/2006, kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), a zejména na článek 91 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovilo jednotný právní rámec pro podporu rozvoje venkova v celé Unii z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Uvedený právní rámec byl doplněn prováděcími pravidly, která stanovilo nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (2). Na základě zkušeností získaných při provádění programů rozvoje venkova a problémů, které při tom vznikly, je nezbytné změnit některá ustanovení uvedeného nařízení a doplnit některá prováděcí pravidla.
(2)
Operace spojené s produkcí obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích podle článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou spadat mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy. V zájmu zajištění souladu s pravidly státní podpory v oblasti zemědělství je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro investice do produkce obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích.
(3)
V čl. 27 odst. 12 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví, že agroenvironmentální závazky nebo závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat mohou mít formu prodloužení trvání závazku. Aby nedocházelo k překrývání s dalším programovým obdobím, mělo by být toto přizpůsobení omezeno na konec prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(4)
Článek 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že lesnicko-environmentální závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. Aby se obnovené závazky nepřekrývaly s dalším programovým obdobím, měly by mít členské státy možnost dovolit prodloužení těchto závazků do konce prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(5)
V čl. 62 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 se stanoví, že v místní akční skupině musí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti v místním partnerství na úrovni rozhodování činit alespoň 50 %. Členské státy by měly zajistit, aby místní akční skupiny splňovaly tento minimální procentní podíl také při hlasování, aby nemohl veřejný sektor převládnout při rozhodování. Dále by mělo být zajištěno, aby organizátoři projektů nemohli ovlivnit rozhodnutí o výběru projektu. Je proto třeba zavést účinné záruky, aby při posuzování a volbě návrhů projektů nemohlo dojít ke střetu zájmů. Patřičným zviditelněním by měla být také zaručena transparentnost rozhodovacího procesu.
(6)
Podle čl. 38 odst. 2 nařízení (ES) č. 1974/2006 je také možné vyplatit místním akčním skupinám zálohu na provozní náklady. Ukázalo se, že v zájmu zajištění potřeb místních akčních skupin v oblasti peněžních toků je nezbytné rozšířit možnost vyplacení záloh i na náklady spojené se získáváním dovedností a oživením daného území, jak je uvedeno v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005.
(7)
Ustanovení čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1974/2006 umožňuje členským státům přijmout zvláštní opatření, aby zajistily, že malé změny v situaci hospodářství nepovedou k nepřiměřeným výsledkům, pokud jde o přijaté závazky, s ohledem na povinnost příjemce zaplatit pomoc, jestliže nabyvatel části hospodářství nepřevezme závazek. V zájmu zajištění právní jistoty je třeba vymezit, co se rozumí malou změnou v případě, kdy se sníží výměra hospodářství.
(8)
Článek 46 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví poskytnutí doložky o přezkumu v případě změny výchozí situace pro některá opatření. Doložka o přezkumu by měla být rovněž poskytnuta v případě, že se trvání nových agroenvironmentálních závazků, závazků v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebo lesnicko-environmentálních závazků přijatých na určité období mezi pěti a sedmi lety prodlouží tak, že přesáhne konec stávajícího programového období, aby nedocházelo k rozporu s právním a politickým rámcem stanoveným na období následující po tomto stávajícím programovém období.
(9)
V zájmu objasnění použití čl. 52 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 je třeba stanovit základ pro uplatnění sazby spolufinancování v případě finančního inženýrství.
(10)
Pokud jde o záruční fondy v rámci finančního inženýrství podle kapitoly IV oddílu 1 pododdílu 3 nařízení (ES) č. 1974/2006, je třeba poskytnout podrobnější informace o způsobu výpočtu způsobilých výdajů na operace spojené s těmito intervencemi, aby bylo zajištěno účinnější využívání finančních prostředků Unie.
(11)
Ačkoli uznáváme zvláštnosti rozvoje venkova, které se týkají hlavně menšího rozsahu podporovaných operací, je třeba v zájmu maximalizace pákového účinku nástroje finančního inženýrství vyjasnit opětovné využití zdrojů navrácených do operace finančního inženýrství během programového období a rovněž vymezit rozdíl mezi ním a opětovným využitím po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova.
(12)
Vezmeme-li v úvahu charakter některých investic do lesnictví a skutečnost, že platby by mohly být v některých případech vázány na plochu, mělo by být možno využít výpočet standardních nákladů jako alternativu k systému založenému na fakturách, který se používá pro stanovení míry podpory u opatření podle článku 27 nařízení (ES) č. 1698/2005. Ustanovení čl. 53 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
V čl. 54 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví podmínky, za jakých mohou být příspěvky ve formě věcných plnění považovány za způsobilé výdaje. Ve své současné podobě považuje čl. 54 odst. 1 příspěvky ve formě věcných plnění za způsobilé pouze u investičních opatření. Zkušenosti ukázaly, že tato podmínka je pro účinné provádění opatření příliš omezující. Je proto třeba stanovit, aby příspěvky ve formě věcného plnění mohly být způsobilé u všech druhů operací.
(14)
Článek 55 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví soubor pravidel pro vymezení způsobilých výdajů na investiční operace. V zájmu zvýšení srozumitelnosti, pokud jde o provádění tohoto článku, by mělo být výslovně uvedeno, že získání platebních nároků mezi způsobilé výdaje nepatří. Je rovněž třeba vysvětlit, že vzhledem ke své povaze představují investice nahrazující potenciál zemědělské produkce po přírodních katastrofách způsobilé výdaje.
(15)
Aby se za současné finanční krize zvýšil účinek záloh a s přihlédnutím ke zvláštní úloze, kterou hrají orgány regionální správy při provádění politiky rozvoje venkova, měla by se možnost poskytnout zálohu podle článku 56 nařízení (ES) č. 1974/2006 vztahovat i na orgány regionální správy.
(16)
Aby se zjednodušilo provádění investičních projektů v době současné hospodářské a finanční krize, zvýšily se u investic v roce 2009 a 2010 maximální stropy pro zálohy na 50 %. Aby se zohlednily přetrvávající negativní účinky hospodářské a finanční krize, měl by být tento vyšší strop zachován až do konce programového období. V zájmu zajištění kontinuity při provádění programů rozvoje venkova mezi koncem roku 2010 a vstupem tohoto nařízení v platnost by se mělo příslušné ustanovení použít zpětně od 1. ledna 2011.
(17)
V zájmu zohlednění poměrně malého rozsahu projektů rozvoje venkova a obtíží, kterým tyto projekty čelí při získávání bankovních záruk na zálohy, by měla být přijata opatření, která by umožnila nahradit uvedené záruky písemnými zárukami od veřejnoprávních orgánů.
(18)
V zájmu lepšího využívání záloh by mělo být ponecháno na příslušné platební agentuře, aby stanovila, kdy se záruky uvolní.
(19)
Nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1974/2006 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek 16a, který zní:
„Článek 16a
Pro účely článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou u investic do produkce tepelné energie a/nebo energie z obnovitelných zdrojů v zemědělských hospodářstvích zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent kombinované průměrné roční spotřeby tepelné energie a elektřiny v zemědělském hospodářství, a to včetně domácnosti zemědělce.
Pokud jsou v zemědělských hospodářstvích uskutečněny investice do výroby biopaliva ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (3), jsou zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent roční průměrné spotřeby pohonných hmot v zemědělském hospodářství.
2)
V čl. 27 odst. 12 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Toto přizpůsobení může mít také formu prodloužení trvání závazku. Prodloužení nesmí přesáhnout konec období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
3)
Vkládá se nový článek 32a, který zní:
„Článek 32a
Pro účely článku 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou členské státy povolit, aby se lesnicko-environmentální závazky prodloužily až do konce období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
4)
V článku 37 se doplňuje odstavec, který zní:
„5. Pro účely čl. 62 odst. 4 nařízení (ES) č. 1698/2005 rozhodují rozhodovací orgány místních akčních skupin o výběru projektů hlasováním, při kterém činí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti podle čl. 62 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení alespoň 50 % hlasů. V procesu rozhodování o výběru projektů je třeba dodržet příslušné předpisy, aby se zaručila transparentnost a aby nedocházelo ke střetu zájmů.“
5)
V článku 38 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Členské státy mohou na žádost vyplatit místním akčním skupinám zálohu. Částka zálohy nesmí překročit 20 % veřejné podpory související s náklady uvedenými v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy. Záruka se uvolní nejpozději při ukončení strategie místního rozvoje.
Ustanovení čl. 24 odst. 6 nařízení Komise (EU) č. 65/2011 (4) se nepoužije na platbu uvedenou v prvním pododstavci.
6)
V čl. 44 odst. 3 se doplňuje pododstavec, který zní:
„Pro účely prvního pododstavce se za malou změnu považuje nejvýše 10% zmenšení výměry hospodářství, na které se vztahuje závazek.“
7)
V článku 46 se doplňuje odstavec, který zní:
„Doložka o přezkumu se poskytne od roku 2012 pro závazky přijaté na období mezi pěti a sedmi lety podle článků 39, 40 a 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 a prodloužené tak, že přesáhnou konec stávajícího programového období, aby se mohly přizpůsobit právnímu rámci dalšího programového období. Členské státy však mohou rozhodnout o zavedení této doložky o přezkumu již v roce 2011. S ohledem na tento odstavec se použije také druhý pododstavec.“
8)
Článek 52 se nahrazuje tímto:
„Článek 52
1. Pokud jde o akce finančního inženýrství podle článku 51 tohoto nařízení, výdaje uvedené Komisi v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou celkovými výdaji zaplacenými při vytváření těchto fondů nebo přispívání do nich.
Při platbě vyrovnání a uzavření programu rozvoje venkova podle článku 28 nařízení (ES) č. 1290/2005 však budou způsobilé výdaje součtem:
a)
všech plateb jako investic do podniků mimo všechny dotčené fondy, nebo všech poskytnutých záruk včetně částek poskytnutých jako záruky záručními fondy;
b)
způsobilých řídicích nákladů.
Uplatněná sazba spolufinancování musí odpovídat sazbě spolufinancování opatření, na něž fond přispívá. Pokud fond přispívá na několik opatření s rozdílnou sazbou spolufinancování, použijí se tyto sazby v poměru k příslušným způsobilým výdajům.
Rozdíl mezi příspěvky z EZFRV skutečně zaplacenými podle prvního pododstavce a způsobilými výdaji podle druhého pododstavce písm. a) nebo b) bude odstraněn v rámci účetní závěrky posledního roku provádění programu. V této závěrce budou podrobně uvedeny potřebné finanční údaje.
2. Pokud EZFRV spolufinancuje operace zahrnující záruční fondy pro návratné investice podle článku 50 tohoto nařízení, je nutné provést hodnocení ex ante očekávaných ztrát a zohlednit při něm stávající tržní praxi u podobných operací s dotyčným typem investic a trhu. Hodnocení očekávaných ztrát je možno přezkoumat, pokud je to odůvodněno následnými tržními podmínkami. Zdroje vázané na proplacení záruk musí vycházet z tohoto hodnocení.
3. Zdroje navrácené během programového období do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení záruky jsou fondem opětovně použity podle dohody o financování uvedené v čl. 51 odst. 6 tohoto nařízení nebo vyrovnány v rámci účetní závěrky. Po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova budou zdroje navrácené do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení všech záruk opět použity dotčenými členskými státy ve prospěch jednotlivých podniků.
Úroky vzniklé platbami z programů rozvoje venkova do fondů budou použity podle prvního pododstavce.“
9)
V čl. 53 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Členské státy mohou případně určit míru podpory stanovené v článcích 27, 31, 37 až 41 a 43 až 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě standardních nákladů a standardního předpokladu ušlých příjmů.“
10)
V čl. 54 odst. 1 se úvodní věta prvního pododstavce nahrazuje tímto:
„Příspěvky veřejného nebo soukromého příjemce ve formě věcného plnění, totiž poskytování zboží nebo služeb, pro něž neexistuje platba v hotovosti podložená fakturami nebo podobnými dokumenty, mohou být způsobilými výdaji za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:“.
11)
V článku 55 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. V případě zemědělských investic není nákup zemědělských výrobních práv, platebních nároků, zvířat, jednoletých rostlin a jejich vysazování způsobilým výdajem.
Jednoduché náhradové investice nejsou způsobilým výdajem.
V případech obnovy zemědělského produkčního potenciálu poškozeného přírodními katastrofami podle čl. 20 písm. b) bodu vi) nařízení (ES) č. 1698/2005 však mohou být nákup zvířat a náhradové investice způsobilým výdajem.“
12)
Článek 56 se nahrazuje tímto:
„Článek 56
1. Odchylně od čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 65/2011 mohou členské státy na požádání vyplatit příjemcům podpory investic zálohu. Pokud jde o veřejné příjemce, lze tuto zálohu poskytnout obcím, jejich sdružením, orgánům regionální správy a veřejnoprávním subjektům.
2. Částka zálohy nesmí překročit 50 % veřejné podpory související s investicí a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy.
Za rovnocennou jistotu podle prvního pododstavce se považuje zařízení poskytnuté veřejným orgánem jako záruka za předpokladu, že se tento orgán zaváže vyplatit částku pokrytou touto zárukou, pokud není prokázán nárok na vyplacenou zálohu.
3. Jistota se může uvolnit, jakmile příslušná platební agentura zjistí, že částka skutečných výdajů na investice, která se vztahuje k veřejné podpoře, přesahuje částku zálohy.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Pokud jde o čl. 56 odst. 2 první pododstavec nařízení (ES) č. 1974/2006, použije se ustanovení čl. 1 odst. 12 od 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. července 2011.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 679/2011
z dne 14. julija 2011
o spremembi Uredbe (ES) št. 1974/2006 o podrobnih pravilih glede uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (1) in zlasti člena 91 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (ES) št. 1698/2005 za celotno Unijo določa enoten zakonski okvir podpore za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). Navedeni zakonski okvir je bil dopolnjen z izvedbenimi pravili iz Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006 (2). Glede na pridobljene izkušnje in težave, ki so se pojavile pri izvajanju programov za razvoj podeželja, je treba spremeniti nekatere določbe navedene uredbe in uvesti nekatera dodatna izvedbena pravila.
(2)
Dejavnosti v zvezi s proizvodnjo obnovljive energije na kmetijskih gospodarskih v skladu s členom 26 Uredbe (ES) št. 1698/2005 so lahko zunaj področja uporabe člena 42 Pogodbe. Da se zagotovi skladnost s pravili za državno pomoč kmetijstvu, je treba določiti posebno določbo za naložbe v proizvodnjo obnovljive energije na kmetijskih gospodarstvih.
(3)
Člen 27(12) Uredbe (ES) št. 1974/2006 določa, da je prilagoditev kmetijskega okolja ali dobrega počutja živali lahko v obliki podaljšanja trajanja obveznosti. Da se prepreči prekrivanje z naslednjim programskim obdobjem, je treba tako prilagoditev omejiti na konec obdobja premij, na katero se nanaša zahtevek za plačilo 2013.
(4)
Člen 47 Uredbe (ES) št. 1698/2005 določa, da se gozdarsko-okoljske obveznosti praviloma prevzamejo za obdobje petih do sedmih let. Da bi se preprečilo stanje, ko se obnovljene obveznosti prekrivajo z naslednjim programskim obdobjem, je treba omogočiti, da lahko države članice dovolijo, da se take obveznosti podaljšajo do konca obdobja premije, na katero se nanaša zahtevek za plačilo 2013.
(5)
Člen 62(1)(b) Uredbe (ES) št. 1698/2005 določa, da morajo na ravni odločanja lokalne akcijske skupine ekonomski in socialni partnerji ter drugi predstavniki civilne družbe predstavljati vsaj 50 % lokalnega partnerstva. Države članice morajo zagotoviti, da lokalne akcijske skupine izpolnjujejo tudi najmanjši odstotek glede glasovanja, da se prepreči prevlada javnega sektorja pri odločanju. Poleg tega je treba zagotoviti, da podporniki projekta ne morejo vplivati na odločitve v zvezi z izborom projektov. Zato je treba vzpostaviti učinkovit nadzor, da se prepreči vsakršno nasprotje interesov v zvezi z oceno in glasovanjem o predlogih projektov. S primerno prepoznavnostjo je treba zagotoviti tudi preglednost odločanja.
(6)
Člen 38(2) Uredbe (ES) št. 1974/2006 določa možnost izplačila predplačil za tekoče stroške lokalnih akcijskih skupin. Dokazano je, da je za zagotovitev potreb denarnega toka lokalnih akcijskih skupin treba povečati možnost plačila predplačil, da se krijejo stroški v zvezi s pridobivanjem strokovnih znanj in animiranjem območja iz člena 63(c) Uredbe (ES) št. 1698/2005.
(7)
Člen 44(3) Uredbe (ES) št. 1974/2006 omogoča državam članicam, da sprejmejo posebne ukrepe za zagotovitev, da manjše spremembe razmer na kmetijskem gospodarstvu ne povzročijo neustreznih rezultatov glede prevzete obveznosti v zvezi z obveznostjo upravičenca, da ponovno plača pomoč, če prevzemnik dela gospodarstva ni prevzel obveznosti. Da se zagotovi pravna gotovost, je treba zagotoviti opredelitev, kaj pomeni manjšo spremembo v primerih, ko je območje gospodarstva zmanjšano.
(8)
Člen 46 Uredbe (ES) št. 1974/2006 določa klavzulo o reviziji v primeru sprememb temelja za nekatere ukrepe. Klavzulo o reviziji je treba zagotoviti tudi v primeru trajanja novih obveznosti v zvezi s kmetijskim okoljem, dobrim počutjem živali ali gozdarskim okoljem, ki so prevzete za obdobje pet do sedem let podaljšanja trenutnega programskega obdobja, da bi se preprečile nedoslednosti s pravnim in političnim okvirom, ki ga je treba določiti za obdobje, ki sledi trenutnemu programskemu obdobju.
(9)
Da se pojasni uporaba člena 52(1) Uredbe (ES) št. 1974/2006, je treba določiti osnovo za uporabo stopnje sofinanciranja v primeru finančnega inženiringa.
(10)
Za jamstvene sklade v smislu finančnega inženiringa iz pododdelka 3 oddelka 1 poglavja IV Uredbe (ES) št. 1974/2006 je treba zagotoviti dodatne podrobnosti o metodi izračuna upravičenih stroškov dejavnosti v zvezi s temi intervencijami, da se zagotovi najučinkovitejša raba virov Unije.
(11)
Ob priznavanju posebnosti razvoja podeželja, povezanih predvsem z manjšim obsegom podprtih dejavnosti, je treba pojasniti ponovno uporabo sredstev, ki se vrnejo dejavnostim finančnega inženiringa med programskim obdobjem, ter razlikovati med tem in ponovno uporabo po končnem datumu upravičenosti programa za razvoj podeželja, da se čim bolj poveča učinek vzvoda instrumenta finančnega inženiringa.
(12)
Ob upoštevanju značilnosti nekaterih naložb v gozdarstvo in dejstva, da so plačila lahko v nekaterih primerih vezana na površino, je treba omogočiti uporabo izračunov standardnih stroškov kot alternativno možnost sistema na podlagi računov, ki se uporablja za določanje ravni podpore za ukrepe iz člena 27 Uredbe (ES) št. 1698/2005. Člen 53(1) Uredbe (ES) št. 1974/2006 je zato treba ustrezno prilagoditi.
(13)
Člen 54(1) Uredbe (ES) št. 1974/2006 določa pogoje, za katere se prispevki v naravi lahko štejejo za upravičene izdatke. Člen 54(1) v sedanji obliki šteje prispevke v naravi za upravičene samo pri naložbenih dejavnostih. Izkušnje kažejo, da je ta pogoj preveč omejevalen za učinkovito izvajanje ukrepov. Zato je treba zagotoviti, da so prispevki v naravi lahko upravičeni za vse vrste dejavnosti.
(14)
Člen 55 Uredbe (ES) št. 1974/2006 določa vrsto pravil za opredelitev upravičenih izdatkov za naložbene dejavnosti. Da se zagotovi dodatna jasnost izvajanja tega člena, je treba pridobivanje pravic do plačila izrecno izključiti iz upravičenosti. Treba je tudi pojasniti, da glede na svojo naravo naložbe, ki nadomeščajo proizvodni kmetijski potencial po naravnih nesrečah, predstavljajo upravičene izdatke.
(15)
Da se poveča učinek predplačil v smislu trenutne finančne krize ob upoštevanju posebne vloge regionalnih vlad pri izvajanju politike razvoja podeželja, je treba možnost predplačil v členu 56 Uredbe (ES) št. 1974/2006 odpreti tudi za regionalne organe.
(16)
V času gospodarske in finančne krize je treba dvigniti zgornjo mejo za predplačila za leti 2009 in 2010 za 50 %, da se olajša uresničevanje naložbenih projektov. Da se upoštevajo nadaljnji negativni učinki gospodarske in finančne krize, je treba ohraniti to višjo mejo do konca programskega obdobja. Da se zagotovi neprekinjenost izvajanja programov za razvoj podeželja med koncem leta 2010 in začetkom veljavnosti te uredbe, je treba ustrezno določbo uporabljati za nazaj od 1. januarja 2011.
(17)
Da se upoštevata sorazmerna majhnost projektov za razvoj podeželja in težavnost takih projektov pri pridobivanju bančnih garancij za predplačila, je treba sprejeti ukrepe, ki omogočajo, da se ta jamstva nadomestijo s pisnimi jamstvi javnih organov.
(18)
Da se predplačila čim bolje uporabijo, je treba prepustiti pristojni plačilni agenciji, da določi, kdaj se jamstva sprostijo.
(19)
Uredbo (ES) št. 1974/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.
(20)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za razvoj podeželja -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (ES) št. 1974/2006 se spremeni:
1.
Vstavi se člen 16a:
„Člen 16a
Za namene člena 26 Uredbe (EU) št. 1698/2005 so pri naložbah v proizvodnjo toplotne energije in/ali električne energije iz obnovljivih virov na kmetijskih gospodarstvih zmogljivosti za proizvodnjo obnovljive energije upravičene do podpore le, če njihova proizvodna zmogljivost ni večja od kombinirane povprečne letne energetske porabe toplotne in električne energije na kmetijskem gospodarstvu, vključno s kmečkim gospodinjstvom.
Pri naložbah v proizvodnjo biogoriv na kmetijskih gospodarstvih v smislu Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) so zmogljivosti za proizvodnjo obnovljive energije upravičene do podpore le, če njihova proizvodna zmogljivost ni večja od povprečne letne porabe goriva na kmetijskem gospodarstvu.
2.
V členu 27(12) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:
„Take prilagoditve so lahko tudi v obliki podaljšanja trajanja obveznosti. Podaljšanje ne sme presegati obdobja, na katero se nanaša zahtevek za plačilo 2013.“
3.
Vstavi se člen 32a:
„Člen 32a
Za namene člena 47 Uredbe (ES) št. 1698/2005 lahko države članice omogočijo, da se obveznosti v zvezi s kmetijskim okoljem podaljšajo do konca obdobja, na katero se nanaša zahtevek za plačilo 2013.“
4.
V členu 37 se doda naslednji odstavek:
„5. Za namene člena 62(4) Uredbe (ES) št. 1698/2005 se odločitve o izbiri projektov organa odločanja lokalnih akcijskih skupin sprejmejo z glasovanjem, pri katerem imajo ekonomski in socialni partnerji ter drugi predstavniki civilne družbe, kot je določeno v členu 62(1)(b) navedene uredbe, vsaj 50 % glasov. Pri postopku odločanja v zvezi z izborom projektov se upoštevajo primerna pravila za zagotavljanje preglednosti in preprečevanje nasprotij interesov.“
5.
Člen 38(2) se nadomesti z naslednjim:
„2. Države članice lahko na zahtevo plačajo predplačilo lokalnim akcijskim skupinam. Znesek predplačila ne presega 20 % javne pomoči, ki se nanaša na tekoče stroške iz člena 63(c) Uredbe (ES) št. 1698/2005, pogoj za izplačilo pa je odprtje bančne garancije ali enakovrednega jamstva v višini 110 % zneska predplačila. Garancija se sprosti najpozneje ob koncu izvajanja strategije lokalnega razvoja.
Člen 24(6) Uredbe Komisije (EU) št. 65/2011 (4) ne velja za izplačilo iz prvega pododstavka.
6.
Členu 44(3) se doda naslednji pododstavek:
„Zmanjšanje površine gospodarstva do 10 % površine iz obveznosti se šteje za majhno spremembo za namene prvega pododstavka.“
7.
V členu 46 se doda naslednji odstavek:
„Klavzulo o reviziji je treba zagotoviti od leta 2012 dalje za obveznosti, ki so prevzete za obdobje med pet in sedem let v skladu s členi 39, 40 in 47 Uredbe (ES) št. 1698/2005 in presegajo trenutno programsko obdobje, da bi se omogočila prilagoditev pravnega okvira naslednjega programskega obdobja. Vendar se države članice lahko odločijo za uvedbo take klavzule o reviziji že leta 2011. Drugi odstavek se uporablja tudi v zvezi s tem odstavkom.“
8.
Člen 52 se nadomesti z naslednjim besedilom:
„Člen 52
1. Kar zadeva dejavnosti finančnega inženiringa iz člena 51 te uredbe, so izdatki, posredovani Komisiji v skladu s členom 26(3)(a) Uredbe (ES) št. 1290/2005, celotni izdatki, plačani za vzpostavitev takih skladov ali prispevanje vanje.
Vendar so ob končnem izplačilu in zaključku programa za razvoj podeželja v skladu s členom 28 Uredbe (ES) št. 1290/2005 upravičeni izdatki vsota naslednjega:
(a)
vseh plačil za naložbe v podjetja iz vsakega od zadevnih skladov, ali vsa jamstva, vključno z zneski, ki so bili namenjeni kot jamstvo jamstvenega sklada;
(b)
upravičenih stroškov upravljanja.
Stopnja sofinanciranja, ki se uporablja, ustreza stopnji sofinanciranja ukrepa, h kateremu sklad prispeva. Če sklad prispeva k mnogim ukrepom z različnimi stopnjami sofinanciranja, se te stopnje uporabljajo po stopnji ustreznega upravičenega izdatka.
Razlika med prispevkom EKSRP, ki je bil dejansko izplačan v skladu s prvim pododstavkom, in upravičenimi izdatki pod točkama (a) ali (b) drugega pododstavka se uskladi v okviru letnih obračunov zadnjega leta izvajanja programa. Ti računi vključujejo potrebne podrobne finančne informacije.
2. Če EKSRP sofinancira dejavnosti, ki zajemajo jamstvene sklade za vračljive naložbe v skladu s členom 50 te uredbe, se izvede ustrezna predhodna ocena pričakovanih izgub, pri čemer se upošteva trenutna tržna praksa za podobne dejavnosti za vrsto naložb in zadevni trg. Ocena pričakovanih izgub se lahko pregleda, če je to upravičeno z nadaljnjimi tržnimi pogoji. Sredstva za izplačevanje jamstev odražajo tako oceno.
3. Sredstva, ki se dejavnosti med programskim obdobjem vrnejo iz naložb skladov ali ki ostanejo, potem ko so jamstva izplačana, sklad ponovno uporabi za financiranje sporazuma iz člena 51(6) te uredbe ali se uskladijo v smislu letnih obračunov. Po končnem datumu upravičenosti programov za razvoj podeželja sredstva, ki se dejavnosti vrnejo iz naložb skladov ali ki ostanejo, potem ko so vsa jamstva izplačana, države članice uporabijo v korist posameznih podjetij.
Obresti, nastale zaradi plačil iz programov za razvoj podeželja v sklade, se uporabljajo za financiranje v skladu s prvim pododstavkom.“
9.
V členu 53(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Kjer je to primerno, lahko države članice določijo raven podpore, predvidene v členih 27, 31, 37 do 41 in 43 do 49 Uredbe (ES) št. 1698/2005, na podlagi običajnih stroškov in običajnih predvidevanj izpada dohodka.“
10.
V členu 54(1) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:
„Za prispevke v naravi javnih ali zasebnih upravičencev, in sicer nudenje blaga ali storitev, za katere ni prejeto plačilo, ki bi bilo podprto z računi ali enakovrednimi dokumenti, štejejo za upravičene izdatke, če so izpolnjeni naslednji pogoji:“
11.
Člen 55(2) se nadomesti z naslednjim:
„2. V primeru kmetijskih naložb nakupi pravic kmetijske proizvodnje, pravic do plačila, živali, enoletnih rastlin ter njihovo sajenje niso upravičeni do podpore za naložbe.
Preproste nadomestne naložbe niso upravičen izdatek.
Vendar je v primeru obnavljanja potenciala kmetijske proizvodnje, ki so ga prizadele naravne nesreče na podlagi člena 20(b)(vi) Uredbe (ES) št. 1698/2005, izdatek za nakup živali in nadomestne naložbe lahko upravičen izdatek.“
12.
Člen 56 se nadomesti z naslednjim besedilom:
„Člen 56
1. Z odstopanjem od člena 24(6) Uredbe (EU) št. 65/2011 lahko države članice na zahtevo plačajo predplačilo upravičencem podpore za naložbe. Kar zadeva javne upravičence, se lahko tako predplačilo izplača občinam in njihovim združenjem ter regionalnim organom in osebam javnega prava.
2. Znesek predplačila ne presega 50 % javne pomoči za naložbo, pogoj za izplačilo pa je odprtje bančne garancije ali enakovrednega jamstva v višini 110 % zneska predplačila.
Zmogljivost, ki jo je javni organ dal za jamstvo, šteje za enakovredno jamstvu iz prvega pododstavka, če se organ zaveže izplačati znesek, pokrit s tem jamstvom, in če ne bi bila vzpostavljena upravičenost do predplačila.
3. Jamstvo se sprosti, ko pristojna plačilna agencija ugotovi, da je znesek dejanskih izdatkov, ki ustrezajo javni pomoči, povezani z naložbo, presegel znesek predplačila.“
Člen 2
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1(12) glede prvega pododstavka člena 56(2) Uredbe (ES) št. 1974/2006 se uporablja od 1. januarja 2011.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 14. julija 2011