PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 287/2011
ze dne 21. března 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), „… a zejména“ na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2737/90 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 33 % z dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Rozhodnutím 90/480/EHS (3) Komise přijala závazky dvou hlavních vývozců týkající se výrobku, na který se vztahují opatření.
(2)
Poté, co dotčení dva čínští vývozci vzali své závazky zpět, uložila Komise nařízením (ES) č. 2286/94 (4) na dovoz dotčeného výrobku prozatímní antidumpingové clo.
(3)
Nařízením (ES) č. 610/95 (5) pozměnila Rada nařízení (EHS) č. 2737/90 a na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu uložila konečné clo ve výši 33 %. V návaznosti na přezkum, jenž byl zahájen podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“), byla platnost těchto opatření nařízením Rady (ES) č. 771/98 (6) prodloužena o další pětileté období.
(4)
Nařízením (ES) č. 2268/2004 (7), po přezkumu před pozbytím platnosti, uložila Rada na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) antidumpingové clo ve výši 33 %.
(5)
Nařízením (ES) č. 1275/2005 (8) pozměnila Rada definici výrobku tak, aby zahrnovala rovněž karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem.
2. Žádost o přezkum
(6)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (9) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 30. září 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení pro kovy (Eurometaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 85 %, celkové výroby karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu v Unii.
(7)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. prosince 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(9)
Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce ve srovnatelné zemi a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Odpovědi obdržela od sedmi výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi a od tří uživatelů.
(13)
Žádný z dovozců Komisi v souvislosti s výběrem vzorku neodpověděl, nedodal informace a ani se nepřihlásil v průběhu šetření. Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR předložil požadované informace, nebyl výběr vzorku nezbytný.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Rakousko,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Německo,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francie,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Česká republika,
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Rakousko.
b)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA.
c)
Uživatel
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Přezkoumávaným výrobkem je karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 2849 90 30 a ex 3824 30 00.
(16)
Karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu jsou sloučeniny uhlíku a wolframu vyrobené tepelným zpracováním (v prvním případě nauhličováním a v třetím případě tavením). U těchto výrobků se jedná o meziprodukty používané jako vstupní materiály při výrobě součástek z těžkých kovů, jako například řezných nástrojů a vysoce odolných součástek ze „slinutého karbidu“, povlaků odolných proti opotřebení, hrotů nástrojů pro ropné vrty a těžbu nerostných surovin a lisovacích forem a hrotů pro tažení a tvarování kovů.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný a prodávaný do Unie vyvážejícím výrobcem je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a použití shodný s výrobkem vyráběným výrobci v Unii a prodávaným na trhu Unie či s výrobkem vyráběným a prodávaným ve srovnatelné zemi, a tyto výrobky jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud stávající opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo dojde k jeho obnovení. Je třeba připomenout, že v souvislosti s šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno výše, v souvislosti s vyvážejícími výrobci v ČLR nebylo nutné uplatnit výběr vzorku.
(20)
Ve fázi výběru vzorku se zdálo, že jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce představuje méně než 5 % celkového čínského vývozu do Unie. Čínské orgány a další zúčastněné strany byly informovány o možnosti, že kvůli nízké míře spolupráce ze strany vyvážejících výrobců by mohl být uplatňován článek 18 základního nařízení. Na toto sdělení Komise neobdržela žádnou odpověď.
(21)
V dalším průběhu šetření však spolupracující vyvážející výrobce v odpovědi na dotazník opravil chybu ohledně objemu svého vývozu do Unie, jenž upravil směrem nahoru. Zároveň byl na základě údajů Eurostatu dále analyzován objem dotčeného výrobku vyvezený do Unie z ČLR. V důsledku toho, a po ověření odpovědí na dotazník, bylo stanoveno, že vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl opravdu velký (11). Na základě výše uvedených zjištění byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že žádnému vyvážejícímu výrobci z ČLR nebylo v předchozích šetřeních přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(23)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření a zjevně neexistují žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu opodstatňovaly změnu, ani o takových okolnostech Komise nebyla informována. Má se za to, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti amerického domácího trhu. Kromě toho jeden výrobce z USA souhlasil, že bude při tomto přezkumu spolupracovat.
(24)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(27)
Nejprve bylo stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům spolupracujícího výrobce v USA reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl, či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej spolupracujícího výrobce v USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období přezkumného šetření za dostatečně reprezentativní.
(28)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(29)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
2.3 Vývozní cena
(30)
Jak je vysvětleno výše, vzhledem ke skutečnosti, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 90 % celkového čínského dovozu do Unie, byla vývozní cena zkoumána na základě údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem, tj. cena skutečně uhrazená nebo splatná za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.4 Srovnání
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni a se stejnou úrovní zdanění. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, bankovní poplatky a balení. Dále byla provedena 5 % úprava vývozní ceny o vývozní daň a úprava běžné hodnoty o daň z přidané hodnoty.
2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve výši nad 80 %, tedy na výrazně vyšší úrovni než při posledním přezkumném šetření (31 %). Údaj o přesném dumpingovém rozpětí nemůže být z důvodu zachování důvěrnosti uveden. Výpočty byly založeny na údajích poskytnutých jedním vyvážejícím výrobcem v ČLR a jedním výrobcem ve srovnatelné zemi. Poskytnutí informací o dumpingovém rozpětí by spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci v ČLR a výrobci ve srovnatelné zemi umožnilo vyvození závěru o běžné hodnotě a vývozní ceně druhé strany, což by znamenalo jasné porušení práva obou stran na zachování důvěrnosti.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(33)
Údaje uvedené v tomto oddílu byly získány analýzou údajů od spolupracujícího vyvážejícího výrobce, od Eurostatu a z žádosti o přezkum.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících vývozců
(34)
Údaje o volné kapacitě poskytnuté čínským spolupracujícím vyvážejícím výrobcem byly kvůli důvěrnosti předloženy s 20 % navýšením nebo snížením. Výrobní kapacita v ČLR dosahovala v letech 2006 a 2007 přibližně 21 000 tun a v roce 2008 a v období přezkumného šetření se podstatně zvětšila na přibližně 35 000 tun, což znamená nárůst o více než 80 % během posuzovaného období. Tyto údaje lze považovat za konzervativní, jelikož údaje v žádosti o přezkum udávaly výrobní kapacitu kolem 50 000 tun.
(35)
Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce informoval o výrazném navýšení kapacity během posuzovaného období.
(36)
Z informací shromážděných v průběhu šetření vyplývá, že celková čínská výrobní kapacita výrazně překročila současnou čínskou výrobu (přinejmenším o více než 20 000 tun v roce 2008 a v období přezkumného šetření).
(37)
V období přezkumného šetření měla ČLR volnou kapacitu, jež dosahovala šestinásobku spotřeby Unie (25 000 tun ku 3 800 tunám spotřeby Unie).
(38)
Vzhledem k výše uvedenému je jednoznačné, že značná část volné kapacity přítomné v ČLR by mohla být v případě neexistence antidumpingových opatření použita k navýšení vývozu do Unie.
(39)
Mimoto informace předložené během šetření poukazují na významná narušení trhu se surovinami používanými k výrobě dotčeného výrobku. Za prvé jsou suroviny předmětem kvót přidělených čínskými orgány. Za druhé omezují čínské orgány přístup k surovinám ukládáním vývozních daní a rabatu z DPH, jež byly použity také na dotčený výrobek, jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění. Jedná se o další faktory poukazující na pravděpodobnost přetrvání dumpingu v tomto případě.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny při vývozu do třetích zemí
(40)
Informace o cenách poskytnuté spolupracujícím vývozcem, jež z důvodu zachování důvěrnosti nemohou být zveřejněny, objasňují, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce skutečně zajímavý trh. V průběhu posuzovaného období se ceny účtované na trzích ostatních třetích zemí pohybovaly pod úrovní (kromě roku 2007) cen, jež byly účtovány Unii (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období).
(41)
Z těchto důvodů lze vyvodit závěr, že z hlediska dosažitelných cen je trh EU pro čínské vývozce zcela určitě atraktivní alternativou.
(42)
Na tomto základě lze usuzovat, že v případě zrušení opatření bude pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout vývoz na trh Unie. Vysoké ceny panující na trhu Unie by čínským vyvážejícím výrobcům umožnily dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
3.4 Obcházení opatření
(43)
V roce 2005 byla opatření rozšířena na další kód KN, jelikož bylo zjištěno, že čínští vývozci obcházeli opatření tím, že do wolframkarbidového prášku přidávali malá množství jiného kovového prášku (většinou kobaltu) (12). Tím se potvrdilo, že obcházení opatření je dalším faktorem poukazujícím na závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu. Tyto skutečnosti představují jasný důkaz o tom, že evropský trh je pro čínské vyvážející výrobce, kteří by chtěli přesměrovat velký objem karbidu wolframu do EU, pokud by neexistovala antidumpingová opatření, stále atraktivní.
3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(44)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Vymezení výrobního odvětví Unie
(45)
V Unii vyrábí obdobný výrobek sedm společností nebo skupin společností.
(46)
Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(47)
Údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku do Unie pocházejícího z ČLR musí být indexovány, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení.
(48)
Pokud se týká objemu dovozu pod kódem TARIC 3824300010, protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu (kód KN 3824 30 00) zahrnuty i jiné výrobky než dotčený výrobek, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu TARIC a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož poskytují úroveň podrobnosti umožňující identifikaci stran. Z tohoto důvodu byly některé informace předloženy jako rozpětí.
(49)
Údaje o výrobním odvětví Unie byly získány z odpovědí na dotazník od sedmi výrobců v Unii.
3. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(51)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 62 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. V období přezkumného šetření spotřeba ve srovnání s rokem 2008 klesla o 63 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
+
Dovoz celkem
1 766
1 885
2 303
755
+
Výroba EU prodaná na trhu EU
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Spotřeba
10 047
10 218
10 284
3 779
Meziroční nárůst
2 %
1 %
-63 %
4. Objem, podíl na trhu a ceny dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky
(52)
V následující tabulce je popsán vývoj objemu, podílů na trhu a průměrných cen dumpingového dovozu z ČLR. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
více než 700
více než 700
více než 400
více než 60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/t)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 89 % a v období přezkumného šetření dosáhl úrovně kolem 80 tun. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 7,1 % v roce 2006 na 2,1 % v období přezkumného šetření.
(54)
Možným vysvětlením tohoto poklesu je výrazný nárůst domácí spotřeby v ČLR během posuzovaného období. Kromě toho se zdá, že systémem vývozních kvót a vývozních tarifů provádějí čínské orgány politiku na ochranu zdrojů wolframu v ČLR.
(55)
Ceny čínského dovozu v posuzovaném období poklesly o 14 %. Tento vývoj odráží obecnou tendenci pozorovanou též v souvislosti s cenami výrobního odvětví Unie.
(56)
Ze srovnání také vyplynulo, že dovoz z ČLR byl uskutečňován za ceny o více než 10 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, po odečtení zavedeného antidumpingového cla. Tyto výsledky jsou stejné jako výsledky posledního přezkumného šetření (13).
5. Dovoz z ostatních zemí
(57)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z ostatních zemí
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Dovoz z ostatních zemí (v tunách)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Průměrná cena (EUR/t)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Podíl dovozu z USA na trhu
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná cena (EUR/t)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Podíl Jižní Koreje na trhu
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Průměrná cena (EUR/t)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Dovoz z třetích zemí se za posuzované období snížil o 36 %. Kopíroval obecný vývoj trhu způsobený nižší spotřebou (pokles o 62 %), nikoliv však stejným tempem. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl z 10,5 % na 17,9 %. Dopad tohoto dovozu na výrobní odvětví Unie však nelze považovat za negativní, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(59)
Je třeba poznamenat, že podíl Korejské republiky (dále jen „Korea“) na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil a dosáhl 4,4 %. Korejské průměrné dovozní ceny během posuzovaného období klesly, avšak zůstaly konzistentně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Výroba
(61)
Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 5,8 % a v roce 2008 o 11,6 % a poté došlo v období přezkumného šetření k prudkému poklesu, a sice o 56 % oproti roku 2008.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výroba
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2 Kapacita a využití kapacity
(62)
Výrobní kapacita se zvýšila o 10,8 % v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Jelikož zejména v období přezkumného šetření výroba poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 57 % a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně 39 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výrobní kapacita
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Využití kapacity
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3 Stav zásob
(63)
V roce 2008 vzrostl konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 o 20 % a poté v období přezkumného šetření klesl o 26 %.
Tabulka 6
Stav zásob
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Konečné zásoby
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4 Objem prodeje
(64)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, mezi roky 2006 a 2008 mírně vzrostl a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesl o 61 %. Prodej v roce 2007 a 2008 vzrostl, ale během období přezkumného šetření prudce klesl. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie.
Tabulka 7
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5 Podíl na trhu
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl mezi roky 2006 a 2008 spíše stabilní a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o čtyři procentní body. Celkově během posuzovaného období vzrostl o 5 procentních bodů.
Tabulka 8
Podíl EU na trhu
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl EU na trhu
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6 Růst
(66)
Vzhledem k tomu, že pokles prodeje byl mírně nižší než pokles spotřeby, dokázalo výrobní odvětví Unie získat určitý podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost
(67)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Zaměstnanost poklesla také v období let 2006 až 2008, kdy došlo k mírnému zvýšení výroby, což ukazuje na snahy výrobního odvětví Unie o zlepšení produktivity. Během období přezkumného šetření však prudký pokles výstupu vedl k výraznému zhoršení zaměstnanosti.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměr (posuzované období)
Celková zaměstnanost
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8 Produktivita
(68)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok, vzrostla oproti roku 2006 o 7 % v roce 2007 a o 15 % v roce 2008 a poté v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 49 %.
Tabulka 10
Produktivita
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na rok/zaměstnance)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9 Prodejní ceny
(69)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie ze závodu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v Unii vykazovaly v průběhu posuzovaného období klesající tendenci. Celkově muselo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření ceny snížit o 15,4 %.
(70)
Jak je uvedeno v 55. a 56. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dumpingového dovozu z ČLR podobný vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly konzistentně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření byly ceny z ČLR oproti cenám výrobního odvětví Unie nižší o více než 10 %.
Tabulka 11
Jednotková cena pro trh EU
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotkové ceny prodeje Unie (EUR/t)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10 Mzdy
(71)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 4,8 %.
Tabulka 12
Mzdové náklady
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady na zaměstnance
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11 Investice a schopnost získávat kapitál
(72)
Mezi rokem 2006 a 2008 se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 18 %. V období let 2007 až 2008 investice vzrostly o 103 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 65 %.
(73)
Investice plynuly především do výstavby nových zařízení na výrobu wolframového materiálu z použitých materiálů a šrotu. Investice musely být sníženy z těchto důvodů: i) pokles celkové úrovně výroby na trhu Unie, ii) narušení trhu se surovinami (viz 39. bod odůvodnění) a iii) hospodářská krize.
(74)
V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily žádné významné investice. Z velké části to může být vysvětleno hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a nejhorší průběh zaznamenala během období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu obtížnější než kdykoliv předtím.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v tisících EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12 Ziskovost a návratnost investic
(75)
Zčásti díky platným antidumpingovým opatřením a zčásti díky úsilí výrobního odvětví Unie diverzifikovat zdroje surovin bylo výrobní odvětví Unie v letech 2006 až 2008 s to udržet si pozitivní úroveň ziskovosti, i když s celkovým poklesem o 26 % v tomto období. Během období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie dosáhlo mnohem nepříznivějšího výsledku, což v tomto ohledu prokazuje jistou nestálost.
(76)
Návratnost investic v zásadě sledovala vývoj ziskovosti během celého posuzovaného období.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13 Peněžní tok
(77)
Tendence, kterou vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, zůstala v průběhu období šetření pozitivní. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření však poklesla o zhruba 35 %.
Tabulka 15
Peněžní tok
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(78)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Kromě toho vzhledem k narušením trhu se surovinami, volné kapacitě a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
6.15 Překonání účinků předchozího dumpingu
(79)
Byla provedena analýza toho, zda výrobní odvětví Unie překonalo účinky předchozího dumpingu. Dospělo se k závěru, že ve velké míře je překonat dokázalo, vzhledem k tomu, že se platná antidumpingová opatření osvědčila jako efektivní. Hospodářská krize však tento proces zastavila a problémy výrobního odvětví Unie umocnila.
7. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
7.1 Dopad dumpingového dovozu
(80)
Souběžně s klesající spotřebou v Unii poklesl i podíl čínského dovozu na trhu, a to ze 7,1 % na 2,1 % (viz 52. bod odůvodnění). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu pocházejícího z ostatních třetích zemí. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, na základě výpočtu po odečtení antidumpingového cla se má za to, že čínský dovoz byl v průběhu období přezkumného šetření uskutečňován za ceny o 10,7 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Je třeba připomenout, že celní sazba činí 33 %. Míra cenového podbízení tudíž prokazuje účinnost zavedených cel na jedné straně a nezbytnost ponechání opatření na straně druhé. Tento závěr je dále podepřen skutečností, že zjištěné cenové podbízení dosahovalo stejné úrovně jako v předchozím přezkumném šetření. Cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie tedy zůstal beze změny a vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících opaku je pravděpodobné, že bude přetrvávat.
7.2 Dopad hospodářské krize
(81)
Kvůli velmi nepříznivým ekonomickým podmínkám panujícím v průběhu období přezkumného šetření v odvětví navazujícím na odvětví wolframu, zejména v odvětví oceli a slinutých karbidů, na které připadá většina spotřeby wolframu v Unii, snížilo výrobní odvětví Unie drasticky výrobu a prodej dotčeného výrobku.
(82)
Před krizí disponovaly společnosti působící v navazujícím odvětví velkými zásobami wolframu, jež během období přezkumného šetření nebyly doplněny, což dále ovlivnilo úroveň výroby výrobního odvětví Unie.
(83)
S poklesem výroby a v souvislosti s tím, že výrobní odvětví Unie jakožto odvětví náročné na kapitál potřebuje vyrábět v určitém objemu, aby udrželo jednotkové fixní náklady na nízké úrovni, byla vážně postižena ziskovost.
(84)
Analýza výrobního odvětví Unie před krizí však dokládá účinnost platných antidumpingových opatření. Šetření ukázalo, že největší výrobci v Unii učinili významné investice k tomu, aby zabránili narušením souvisejícím se surovinami, a současně byli s to konkurovat na trhu a udržet si na něm solidní postavení.
7.3 Dovoz z ostatních zemí
(85)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí klesl o 36 % z 1 500 tun v roce 2006 na 675 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 10,5 % v roce 2006 na 17,9 % v období přezkumného šetření. Jejich průměrná dovozní cena klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 8,9 %. Hlavními dovážejícími zeměmi byly Jižní Korea a USA.
(86)
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil (z 2,2 % na 4,4 %). Z dostupných informací však vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny jen mírně nižší (o 6,6 %) než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší (o 9,8 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(87)
Podíl dovozu z USA na trhu během posuzovaného období poklesl o 15,1 procentního bodu (z 4,2 % na 3, 6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a tudíž podstatně vyšší (o 31 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(88)
Závěrem je třeba uvést, že mezi největšími dovozci karbidu wolframu do EU nemohl mít dovoz z Jižní Koreje a USA negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie především z důvodu cen (podobných či dokonce vyšších než ceny výrobního odvětví EU) a v případě USA rovněž kvůli klesajícímu podílu na trhu.
8. Závěr
(89)
Díky účinnosti zavedených antidumpingových cel výrobní odvětví Unie dokázalo v určité míře překonat účinky předchozího dumpingu působícího újmu.
(90)
Nelze však vyvodit závěr, že situace výrobního odvětví Unie je jistá. Ačkoliv se téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobců v Unii - jako jsou ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - během prvních let posuzovaného období zlepšily, ukázalo šetření také to, že během období přezkumného šetření se všechny ukazatele újmy zhoršily.
(91)
Navzdory skutečnosti, že pokles poptávky v průběhu období přezkumného šetření mohl být částečně vysvětlován hospodářskou krizí, byla v rámci šetření provedena důkladná analýza toho, jaký dopad měl vývoz z ČLR za nízké dumpingové ceny na situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření skutečně poklesl. Ceny tohoto dovozu klesly ve stejném období o 14 %, což z hlediska čtyřletého posuzovaného období odráží vývoj cen výrobního odvětví Unie. Stojí však za povšimnutí, že podstatný pokles cen čínského dumpingového dovozu nastal mezi roky 2006 a 2007 (o 15 %), tj. dlouho před hospodářskou krizí v období, kdy výrobní odvětví Unie procházelo procesem ozdravení ekonomiky. Ceny dumpingového dovozu z ČLR se poté stabilizovaly a zdálo se, že pokles související s finanční krizí byl omezen. Načasování podstatného poklesu cen ze strany čínských vývozců (před krizí) by mohlo naznačovat, že zahájili intenzivnější a mocnější cenovou strategii, jejímž účelem bylo prodávat za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Rozdíl mezi čínskými vývozními cenami a cenami výrobního odvětví Unie skutečně činil 27 % v roce 2007 a 22,8 % v roce 2008.
(93)
V roce 2008 byly vývozní ceny z Číny o 22,8 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V průběhu období přezkumného šetření klesl rozdíl na 15,7 %. Vzhledem k prudkému poklesu spotřeby museli výrobci v Unii snížit své ceny, aby si udrželi podíl na trhu.
(94)
Jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění, snížil se v souladu s poklesem spotřeby i objem dovozu z ostatních třetích zemí. Navzdory nárůstu podílu na trhu nelze dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie považovat za negativní, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění.
(95)
S ohledem na životaschopnost výrobního odvětví Unie je třeba poznamenat, že z důkazů shromážděných během šetření vyplynulo, že výrobní odvětví Unie bylo za běžných tržních podmínek s to konkurovat dovozu ze třetích zemí, a dokonce i když byly ceny takového dovozu nižší než ceny výrobců v Unii, nebyl rozdíl tak význačný, jako tomu bylo u cen z Číny, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(96)
V důsledku zlepšení situace výrobního odvětví Unie v letech před obdobím přezkumného šetření investovalo výrobní odvětví do nových špičkových technologií, jednak aby dotčený výrobek mohlo vyrábět ze šrotu a jednak aby obešlo stávající narušení trhu se surovinami.
(97)
S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a rovněž k dovozu z ČLR v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření lze závěrem konstatovat, že s ohledem na příznivý vývoj některých ukazatelů ve výrobním odvětví Unie se má za to, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období neutrpělo žádnou podstatnou újmu. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by platnost opatření skončila.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Jak je popsáno v 89. až 97. bodě odůvodnění, umožnilo uložení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Unie překonat účinky utrpěné újmy, avšak jen v určité míře. Jakmile vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, v období přezkumného šetření výrazně klesla, ocitlo se výrobní odvětví Unie skutečně v obtížné a nestabilní situaci, kdy stále čelilo škodlivému účinku dumpingového dovozu z ČLR.
(99)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posuzován dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že se újma obnoví.
2. Objem čínského vývozu a jeho ceny do třetích zemí
(100)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny čínského prodeje na trhy ostatních třetích zemí byly rovněž nižší než ceny účtované EU (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období, s výjimkou roku 2007). Prodej čínského vývozce určený do zemí, které nejsou členy EU, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo více než 80 % jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení opatření by bylo pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie.
3. Volná kapacita na trhu ČLR
(101)
Jak je popsáno v 34. až 42. bodě odůvodnění, vyplynulo z údajů shromážděných během šetření, že ČLR disponuje značnou volnou kapacitu. Byly shledány jasné známky vedoucí k závěru, že pokud by antidumpingová opatření neexistovala, mohla by být velká část této volné kapacity využita ke zvýšení vývozu do Unie. Toto tvrzení je podpořeno zejména tím, že neexistují náznaky toho, že by trhy třetích zemí či domácí trh mohly pojmout jakoukoliv další výrobu z ČLR.
4. Závěr
(102)
Výrobní odvětví Unie trpělo účinky čínského dumpingového dovozu několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(103)
Jak se uvádí výše, výrobnímu odvětví Unie se podařilo překonat účinky čínského dumpingu díky platným antidumpingovým opatřením. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci především kvůli hospodářské krizi. Pokud by bylo v rámci těchto souvislostí výrobní odvětví Unie vystaveno zvýšenému objemu dumpingového dovozu z dotčené země za nízké ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu a prodejních cen a také k následnému zhoršení jeho finanční situace.
(104)
Kromě toho, jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie průměrně o téměř 11 %, naznačuje, že v nepřítomnosti opatření budou čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(105)
S ohledem na zjištění učiněná během šetření, a to v souvislosti s volnou kapacitou v ČLR, se zjištěnými narušeními trhu se surovinami, potenciálem vyvážejících výrobců v dotčené zemi k navýšení a/nebo přesunutí vývozu na trh Unie, s cenovou politikou Číňanů v ostatních třetích zemích a s atraktivitou lukrativnějšího trhu Unie, by jakékoliv zrušení opatření naznačilo pravděpodobnost obnovení újmy. S přihlédnutím k současné hospodářské krizi by druhý z uvedených scénářů byl ještě závažnější.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(106)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(107)
Je třeba připomenout, že při předcházejících šetřeních bylo shledáno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(108)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu či obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(109)
S ohledem na závěry ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 89. až 97. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo vysvětleno v 102. až 105. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(110)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, čímž by dosáhlo nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií jeho výrobních zařízení. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, a tím by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(111)
Přihlásil se jeden uživatel, který předložil odpovědi na dotazník. Spolupracující uživatel tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost trhu Unie, ale naopak by navazujícímu odvětví umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny.
(112)
Je třeba připomenout, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (14). Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii schopni nadále získávat své zboží mimo jiné i v ČLR. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(113)
Lze očekávat, že účinky pokračování opatření výrobnímu odvětví Unie pomohou, což se pak příznivě projeví na podmínkách hospodářské soutěže na trhu Unie a na zmenšení hrozby zavírání a snížení zaměstnanosti.
(114)
Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům/dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(115)
Vzhledem k výše uvedené analýze je učiněn závěr, že pokračování opatření není proti zájmu Unie.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(116)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu, v současnosti kódů KN 2849 90 30 a ex 3824 30 00 (15) (kód Taric 3824300010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 33 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. března 2011.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 287/2011
z dne 21. marca 2011
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 9(4), člena 11(2) in (5) ter člena 6 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija („Komisija“) predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je z Uredbo (EGS) št. 2737/90 (2) uvedel 33-odstotno dokončno protidampinško dajatev na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Komisija je s Sklepom 90/480/EGS (3) sprejela zaveze, ki sta jih podala dva velika izvoznika v zvezi z izdelkom, ki je predmet ukrepov.
(2)
Po umiku zavez s strani obeh zadevnih kitajskih izvoznikov je Komisija z Uredbo (ES) št. 2286/94 (4) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka.
(3)
Svet je z Uredbo (ES) št. 610/95 (5) spremenil Uredbo (EGS) št. 2737/90 in uvedel dokončno dajatev v višini 33 % na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida. Po pregledu, ki se je začel v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („prejšnja preiskava v zvezi s pregledom“), so bili ti ukrepi z Uredbo Sveta (ES) št. 771/98 (6) podaljšani za naslednjih pet let.
(4)
Svet je z Uredbo (ES) št. 2268/2004 (7) uvedel 33-odstotno dokončno protidampinško dajatev na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).
(5)
Z Uredbo (ES) št. 1275/2005 (8) je Svet spremenil opredelitev obsega izdelka, da ta vključuje tudi volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu.
2. Zahteva za pregled
(6)
Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti (9) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov je Komisija 30. septembra 2009 glede teh ukrepov prejela zahtevo za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevo je vložilo Evropsko združenje za kovine (Eurometaux) („vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 85 %, celotne proizvodnje volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida Unije.
(7)
Zahteva je bila utemeljena s tem, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in ponovitev škode industriji Unije.
3. Začetek
(8)
Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je zato 30. decembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (10) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
4. Preiskava
4.1 Obdobje preiskave
(9)
Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca OPP („obravnavano obdobje“).
4.2 Strani, ki jih zadeva preiskava
(10)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, proizvajalce v primerljivi državi ter predstavnike LRK. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(11)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(12)
Komisija je vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, poslala vprašalnik. Odgovore je prejela od sedmih proizvajalcev Unije, enega proizvajalca izvoznika iz LRK, enega proizvajalca izvoznika iz primerljive države in treh uporabnikov.
(13)
Nobeden od uvoznikov se Komisiji ni odzval na izvedbo vzorčenja niti predložil informacij ali se ji javil med preiskavo. Ker se je z zahtevanimi informacijami javil le en kitajski proizvajalec izvoznik, vzorca ni bilo treba izbrati.
(14)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci Unije:
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG, St. Peter, Avstrija,
-
H. C. Starck GmbH & Co KG, Goslar, Nemčija,
-
Eurotungstène poudres SA, Grenoble, Francija,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Češka,
-
Treibacher Industrie AG, Treibach-Althofen, Avstrija;
(b)
primerljiva država:
-
Global Tungsten & Powders Corp., ZDA;
(c)
uporabnik:
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francija.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(15)
Izdelek, ki ga zadeva sedanji pregled, je volframov karbid, volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu in taljeni volframov karbid s poreklom iz LRK, trenutno uvrščen v oznaki KN 2849 90 30 in ex 3824 30 00.
(16)
Volframov karbid, volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu in taljeni volframov karbid so spojine ogljika in volframa, ki se pridobivajo s toplotno obdelavo (karbonizacijo v prvem primeru, zlitjem v tretjem). Ti izdelki so polizdelki, ki se uporabljajo kot surovine za izdelavo komponent iz karbidne trdine, kot so npr. rezalna orodja iz cementnega karbida in deli, ki se hitro obrabijo, za izdelavo premazov proti odrgninam, za svedre za vrtanje naftnih vrtin, za rudarska orodja, pa tudi za matrice in konice za vlečenje in kovanje kovin.
(17)
Sedanja preiskava je potrdila, da ima zadevni izdelek, ki ga proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja v Unijo, enake fizikalne in kemične lastnosti ter se uporablja za enake namene kot izdelek, ki ga proizvajajo in na trgu Unije prodajajo proizvajalci Unije, ter izdelek, ki se proizvaja in prodaja v primerljivi državi, zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
1. Uvodne opombe
(18)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali damping trenutno obstaja, in ali je v tem primeru verjetno, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. Poudariti je treba, da se v okviru preiskave na podlagi tega člena ni ponovno presojala tržnogospodarska obravnava („TGO“).
(19)
Kot je bilo pojasnjeno, vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK ni bilo potrebno.
(20)
V fazi vzorčenja se je zdelo, da edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik predstavlja manj kot 5 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo. Kitajski organi in druge zainteresirane strani so bili obveščeni, da zaradi nizke ravni sodelovanja s strani proizvajalcev izvoznikov lahko pride do uporabe člena 18 osnovne uredbe. Komisija na to sporočilo ni prejela nobenega odgovora.
(21)
Vendar je pozneje med preiskavo sodelujoči proizvajalec izvoznik v odgovoru na vprašalnik popravil napako pri poročanju o svojem izvozu v Unijo, pri čemer je obseg izvoza v Unijo popravil navzgor. Poleg tega so bile količine izvoza zadevnega izdelka v Unijo iz LRK tudi nadalje analizirane na podlagi številk Eurostata. Zato je bilo po preveritvi izpolnjenega vprašalnika ugotovljeno, da je bila količina izvoza sodelujočega proizvajalca zelo velika (11). Na podlagi teh ugotovitev se je sklenilo, da je bila raven sodelovanja visoka.
2. Damping uvoza v OPP
2.1 Primerljiva država
(22)
Ker v prejšnjih preiskavah nobenemu proizvajalcu izvozniku iz LRK ni bila odobrena TGO, je bila normalna vrednost za Kitajsko določena v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
(23)
V obvestilu o začetku so bile ZDA predlagane kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK. Zainteresirane strani so bile pozvane, da predložijo pripombe glede ustreznosti te izbire. Pripomb ali ugovorov v zvezi s tem ni predložila nobena stran. ZDA so bile kot primerljiva država uporabljene tudi v prvotni preiskavi in zdelo se je, da ni nikakršnih novih ali spremenjenih okoliščin, ki bi upravičile spremembo, pa tudi Komisija o takih okoliščinah ni bila obveščena. Štelo se je, da so ZDA reprezentativne kot referenčni trg, zlasti zaradi odprtosti in konkurenčnosti njihovega notranjega trga. Poleg tega je en proizvajalec iz ZDA privolil v sodelovanje pri sedanjem pregledu.
(24)
Zato so bile v tem pregledu ZDA uporabljene kot primerljiva država s tržnim gospodarstvom.
2.2 Normalna vrednost
(25)
V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec iz ZDA v primerljivi državi, tj. na podlagi cen, ki so bile plačane ali se plačujejo na notranjem trgu ZDA za vrste izdelkov, pri katerih je bilo ugotovljeno, da so se prodajali v običajnem poteku trgovanja.
(26)
Zato je bila normalna vrednost določena kot tehtana povprečna prodajna cena za nepovezane stranke s strani sodelujočega proizvajalca v ZDA.
(27)
Najprej se je pri sodelujočem proizvajalcu iz ZDA preverilo, ali je njegova celotna domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali zajema vsaj 5 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, ki se izvaža v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja sodelujočega proizvajalca iz ZDA v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dovolj reprezentativna.
(28)
Nato je bilo proučeno, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na trgu ZDA, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OPP.
(29)
Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal manj kot 80 % celotnega obsega prodaje podobnega izdelka, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje.
2.3 Izvozna cena
(30)
Kot je bilo pojasnjeno, je bila glede na dejstvo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik predstavljal več kot 90 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo, izvozna cena proučena na podlagi podatkov navedenega proizvajalca izvoznika, tj. ustrezno prilagojene cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v Unijo.
2.4 Primerjava
(31)
Tehtana povprečna normalna vrednost se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno za vsako vrsto zadevnega izdelka na podlagi franko tovarna ter pri enaki ravni trgovanja in enaki ravni obdavčitve. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe in za zagotovitev poštene primerjave so bile upoštevane razlike pri dejavnikih, za katere se je trdilo in dokazalo, da vplivajo na cene in njihovo primerljivost. Narejene so bile prilagoditve pri stroških čezmorskega in domačega prevoza, zavarovanju, bančnih stroških in stroških pakiranja. Poleg tega je bila izvozna cena prilagojena za 5 % zaradi izvoznega davka, prilagojena pa je bila tudi normalna vrednost zaradi davka na dodano vrednost (DDV).
2.5 Stopnja dampinga
(32)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za vrsto izdelka določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno pri enaki ravni trgovanja. Ta primerjava je pokazala damping v OPP, ki je znašal več kot 80 %, torej na znatno višji ravni kot v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom (31 %). Natančne stopnje dampinga ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti. Izračuni so temeljili na podatkih enega proizvajalca izvoznika v LRK in enega proizvajalca v primerljivi državi. Razkritje stopnje dampinga bi sodelujočemu proizvajalcu izvozniku v LRK in proizvajalcu v primerljivi državi omogočilo, da ugotovita normalno vrednost in izvozno ceno drugega, kar bi povzročilo jasno kršitev pravice do zaupnosti obeh strani.
3. Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov
3.1 Uvodna opomba
(33)
Podatki iz tega dela so bili pridobljeni z analizo podatkov sodelujočega proizvajalca izvoznika, Eurostata in zahteve za pregled.
3.2 Prosta zmogljivost kitajskih proizvajalcev izvoznikov
(34)
Podatki o prosti zmogljivosti, ki jih je priskrbel sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, so bili zaradi spoštovanja zaupnosti predstavljeni z 20-odstotnim povečanjem ali zmanjšanjem. Proizvodna zmogljivost v LRK je v letih 2006 in 2007 znašala približno 21 000 ton, leta 2008 in v OPP pa se je močno povečala na več kot 35 000 ton, kar pomeni skoraj 80-odstotno povečanje v obravnavanem obdobju. Številke se lahko štejejo za nizke, saj je bila v zahtevi za pregled navedena proizvodna zmogljivost približno 50 000 ton.
(35)
Poleg tega je sodelujoči proizvajalec izvoznik poročal o znatnem povečanju zmogljivosti v obravnavanem obdobju.
(36)
Na podlagi informacij, zbranih med preiskavo, je celotna proizvodna zmogljivost znatno presegla dejansko kitajsko proizvodnjo (najmanj za prek 20 000 ton leta 2008 in v OPP).
(37)
V OPP je prosta zmogljivost LRK znašala šestkrat več od potrošnje Unije (25 000 ton v primerjavi s 3 800 tonami potrošnje Unije).
(38)
Glede na navedeno je jasno, da bi se lahko velik del proste zmogljivosti, ki je na voljo v LRK, ob odsotnosti protidampinških ukrepov uporabil za povečanje izvoza v Unijo.
(39)
Poleg tega so bila iz informacij, predloženih v preiskavi, razvidna pomembna izkrivljanja na trgu surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka. Prvič, za surovine veljajo kvote, ki jih odobrijo kitajski organi. Drugič, kitajski organi omejujejo dostop do surovin z uvedbo izvoznih davkov in politikami rabatov glede DDV, iz uvodne izjave 31 pa je razvidno, da je bilo tako tudi pri zadevnem izdelku. Ti dejavniki pomenijo dodatne elemente, ki kažejo na verjetnost nadaljevanja dampinga v sedanjem primeru.
3.3 Privlačnost trga Unije in cene izvoza v tretje države
(40)
Informacije o cenah, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec in ne morejo biti razkrite zaradi zaupnosti, kažejo, da Unija dejansko predstavlja zanimiv trg za kitajske proizvajalce izvoznike. V obravnavanem obdobju so bile cene na trgih drugih tretjih držav ves čas (razen leta 2007) nižje od cen, ki so se zaračunavale v Uniji (ves čas obravnavanega obdobja so bile v različnih letih nižje za približno 10 do 20 %).
(41)
Zato se lahko ugotovi, da zaradi cen, ki jih je možno doseči, trg EU zagotovo predstavlja privlačno alternativo za kitajske proizvajalce.
(42)
Zato bi prenehanje veljavnosti ukrepov kitajske proizvajalce izvoznike spodbudilo, da bi izvoz usmerili na trg Unije. Višje cene na trgu Unije bi kitajskim proizvajalcem izvoznikom omogočile doseganje višjih stopenj dobička.
3.4 Izogibanje ukrepom
(43)
Leta 2005 so bili ukrepi razširjeni na dodatno oznako KN, ker je bilo ugotovljeno, da so se kitajski izvozniki ukrepom izogibali tako, da so volframovemu karbidu dodajali majhne količine drugega kovinskega prahu (večinoma kobalta) (12). Ta potrjena praksa izogibanja je dodaten element, ki kaže na verjetnost nadaljevanja dampinga. Predstavlja jasen dokaz, da evropski trg ostaja privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike, ki bi ob odsotnosti protidampinških ukrepov verjetno usmerili večje količine volframovega karbida v EU.
3.5 Ugotovitev o verjetnosti nadaljevanja dampinga
(44)
Navedena analiza kaže, da je kitajski uvoz na trg Unije še vedno potekal po dampinških cenah z zelo visokimi stopnjami dampinga. Zlasti glede na analizo ravni cen na trgu EU in trgih drugih tretjih držav ter glede na zmogljivosti, ki so na voljo v LRK, se lahko ugotovi, da v primeru ukinitve ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga.
D. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Opredelitev industrije Unije
(45)
V Uniji podobni izdelek proizvaja sedem družb ali skupin družb.
(46)
Zato se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedene kot „industrija Unije“.
2. Uvodna opomba
(47)
Podatke o uvozu zadevnega izdelka v Unijo s poreklom iz LRK je bilo treba indeksirati za ohranitev zaupnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe.
(48)
V zvezi z obsegom uvoza pod oznako TARIC 3824300010 je treba poudariti, da zaradi tega, ker Eurostatovi podatki o obsegu uvoza na ravni oznake TARIC (oznaka KN 3824 30 00) vključujejo tudi izdelke, ki niso zadevni izdelek, naslednja analiza temelji na podatkih o uvozu na ravni oznake TARIC, dopolnjenih z informacijami, zbranimi na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe. Zaradi stopnje podrobnosti, ki omogoča identifikacijo strani, se podatki na ravni oznake TARIC štejejo za zaupne. Zato so bile nekatere informacije predstavljene v obliki razpona.
(49)
Podatki o industriji Unije so bili pridobljeni iz izpolnjenih vprašalnikov sedmih proizvajalcev Unije.
3. Potrošnja na trgu Unije
(50)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije ter Eurostatovih podatkov o uvozu v Unijo.
(51)
Med letom 2006 in OPP se je potrošnja Unije zmanjšala za skoraj 62 %, večinoma med letom 2008 in OPP. V OPP se je proizvodnja v primerjavi z letom 2008 zmanjšala za 63 %.
Tabela 1
Potrošnja
2006
2007
2008
OPP
Obseg (v tonah)
+
Skupaj uvoz
1 766
1 885
2 303
755
+
Proizvodnja EU, prodana na trgu EU
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Potrošnja
10 047
10 218
10 284
3 779
Letno povečanje
2 %
1 %
-63 %
4. Obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza iz Ljudske republike Kitajske
(52)
Količine, tržni deleži in povprečne cene uvoza iz LRK so se spreminjali, kot je navedeno spodaj. Naslednja količinska in cenovna gibanja temeljijo na Eurostatovih podatkih.
Tabela 2
Uvoz iz LRK
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)
Več kot 700
Več kot 700
Več kot 400
Več kot 60
Indeks (2006 = 100)
100
104
60
11
Tržni delež uvoza iz zadevne države
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cena uvoza iz zadevne države (EUR/tono)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indeks (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 89 % in v OPP dosegel raven približno 80 ton. Tudi njegov tržni delež je padel s 7,1 % v letu 2006 na 2,1 % v OPP.
(54)
To zmanjšanje je mogoče pojasniti s precejšnjim povečanjem domače potrošnje LRK v obravnavanem obdobju. Poleg tega se zdi, da kitajski organi s sistemom izvoznih kvot in izvoznih tarif uveljavljajo politiko ohranjanja virov volframa v LRK.
(55)
Cene kitajskega uvoza so se v obravnavanem obdobju znižale za 14 %. Ta razvoj odseva splošni trend, ki je bil opažen tudi pri cenah industrije Unije.
(56)
Primerjava je tudi pokazala, da uvoz iz LRK nelojalno niža cene industrije Unije za več kot 10 %, če se odštejejo veljavne protidampinške dajatve. Ti rezultati so enaki kot pri zadnji preiskavi v zvezi s pregledom (13).
5. Uvoz iz drugih držav
(57)
Obseg uvoza iz drugih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji tabeli. Trendi količin in cen temeljijo na Eurostatovih podatkih.
Tabela 3
Uvoz iz drugih držav
2006
2007
2008
OPP
Uvoz iz drugih držav (v tonah)
1 050
1 138
1 873
675
Indeks (2006 = 100)
100
108
178
64
Tržni delež uvoza iz drugih držav
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Povprečna cena (EUR/tono)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indeks (2006 = 100)
100
97
79
91
Tržni delež US
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Povprečna cena (EUR/tono)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Tržni delež Južne Koreje
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Povprečna cena (EUR/tono)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Uvoz iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 36 %. Odseval je splošni tržni trend, ki ga je sprožilo zmanjševanje potrošnje (upad za 62 %), vendar ne z isto hitrostjo. Zato se je tržni delež tega uvoza povečal z 10,5 % na 17,9 %. Vendar se, kot je prikazano v uvodnih izjavah 85 do 88, učinek tega uvoza na industrijo Unije ne more šteti za negativnega.
(59)
Treba je opozoriti, da se je tržni delež Republike Koreje („Koreja“) v obravnavanem obdobju podvojil in dosegel 4,4 %. Povprečne korejske uvozne cene so se v obravnavanem obdobju znižale, vendar so ves čas ostale višje od povprečnih prodajnih cen kitajskega izvoza.
6. Gospodarski položaj industrije Unije
(60)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
6.1 Proizvodnja
(61)
Proizvodnja industrije Unije se je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 najprej povečala za 5,8 % in leta 2008 za 11,6 %, nato pa se je v OPP močno zmanjšala - za 56 % v primerjavi z letom 2008.
Tabela 4
Celotna proizvodnja Unije
2006
2007
2008
OPP
Obseg (v tonah)
Proizvodnja
10 094
10 679
11 268
4 861
Indeks (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2 Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti
(62)
Proizvodna zmogljivost se je med letom 2006 in OPP povečala za 10,8 %. Z upadom proizvodnje, zlasti v OPP, se je izkoriščenost zmogljivosti med letom 2006 in OPP posledično zmanjšala za 57 % ter v OPP znašala 39 %.
Tabela 5
Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2006
2007
2008
OPP
Obseg (v tonah)
Proizvodna zmogljivost
11 110
11 610
12 230
12 310
Indeks (2006 = 100)
100
105
110
111
Izkoriščenost zmogljivosti
91 %
92 %
92 %
39 %
Indeks (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3 Zaloge
(63)
Raven končnih zalog industrije Unije se je leta 2008 v primerjavi z letom 2006 povečala za 20 %, nato pa se je v OPP zmanjšala za 26 %.
Tabela 6
Zaloge
2006
2007
2008
OPP
Obseg (v tonah)
Končne zaloge
1 714
1 808
2 054
1 514
Indeks (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4 Obseg prodaje
(64)
Med letoma 2006 in 2008 se je prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije nekoliko povečala, med letom 2008 in OPP pa se je zmanjšala za 61 %. Obseg prodaje se je v letih 2007 in 2008 povečal, v OPP pa močno upadel. Ta sprememba je skladna s splošnim trendom zmanjševanja potrošnje na trgu Unije.
Tabela 7
Prodaja nepovezanim strankam
2006
2007
2008
OPP
Obseg (v tonah)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indeks (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5 Tržni delež
(65)
Tržni delež industrije Unije je bil med letoma 2006 in 2008 precej stabilen, med letom 2008 in OPP pa se je povečal za 4 odstotne točke. Med obravnavanim obdobjem je na splošno prišlo do povečanja za 5 odstotnih točk.
Tabela 8
Tržni delež EU
2006
2007
2008
OPP
Tržni delež EU
56 %
55 %
57 %
61 %
Indeks (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6 Rast
(66)
Ker je bilo zmanjšanje prodaje nekoliko nižje od zmanjšanja potrošnje, je industrija Unije lahko pridobila nekaj tržnega deleža.
6.7 Zaposlenost
(67)
Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 17 %. Zaposlenost se je zmanjšala tudi v obdobju med letoma 2006 in 2008, ko se je proizvodnja nekoliko povečala, kar je odražalo prizadevanja industrije Unije za izboljšanje svoje proizvodnje. V OPP pa se je zaradi velikega upada proizvodnje zaposlenost močno zmanjšala.
Tabela 9
Zaposlenost
2006
2007
2008
OPP
Average (period considered)
Celotna zaposlenost
674
667
653
557
Indeks (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8 Produktivnost
(68)
Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjene s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v letih 2007 in 2008 povečala za 7 % oziroma 15 % v primerjavi z letom 2006, nato pa se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za 49 %.
Tabela 10
Produktivnost
2006
2007
2008
OPP
Produktivnost (v tonah na zaposlenega na leto)
15
16
17
9
Indeks (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9 Prodajne cene
(69)
Povprečna prodajna cena franko tovarna v industriji Unije za nepovezane stranke na trgu Unije se je v obravnavnem obdobju zniževala. Na splošno je morala industrija Unije med letom 2006 in OPP znižati cene za 15,4 %.
(70)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 55 in 56, je bilo gibanje cen dampinškega uvoza iz LRK podobno gibanju cen industrije Unije, vendar so bile ves čas nižje od cen industrije Unije. V OPP so bile cene iz LRK za več kot 10 % nižje od cen industrije Unije.
Tabela 11
Cena na enoto na trgu EU
2006
2007
2008
OPP
Cene enot prodaje Unije (EUR/tono)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indeks (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10 Plače
(71)
Med letom 2006 in OPP se je povprečna plača na zaposlenega povečala za 4,8 %.
Tabela 12
Stroški dela
2006
2007
2008
OPP
Letni stroški dela na zaposlenega
53 614
54 613
56 564
56 221
Indeks (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11 Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala
(72)
Med letoma 2006 in 2008 se je letni naložbeni tok v zadevni izdelek s strani industrije Unije povečal za 18 %. Med letoma 2007 in 2008 so se naložbe povečale za 103 %. Vendar so se naložbe v OPP v primerjavi z letom 2008 zmanjšale za 65 %.
(73)
Večina naložb je bila na področju gradnje novih obratov za proizvodnjo volframovih materialov iz rabljenih materialov in ostankov. Naložbe je bilo treba zmanjšati zaradi (i) zmanjšanja splošne ravni proizvodnje na trgu Unije, (ii) izkrivljanj glede surovin (glej uvodno izjavo 39) in (iii) gospodarske krize.
(74)
V OPP ni bilo znatnih naložb. To se lahko večinoma pojasni z gospodarsko krizo, ki se je začela leta 2008 in bila najhujša v OPP, ko je bil dostop do novega kapitala zelo težaven.
Tabela 13
Naložbe
2006
2007
2008
OPP
Neto naložbe (v 000 EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indeks (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12 Dobičkonosnost in donosnost naložb
(75)
Med letoma 2006 in 2008 je industriji Unije deloma z veljavnimi protidampinškimi ukrepi in deloma s prizadevanji za diverzifikacijo svojih virov surovin uspelo obdržati pozitivno raven dobičkonosnosti, čeprav se je v tem obdobju zmanjšala za 26 %. V OPP pa je industrija Unije dosegla veliko slabši rezultat, kar kaže na določeno ranljivost na tem področju.
(76)
Donosnost naložb (DN) je bila v celotnem obravnavanem obdobju na splošno v skladu s trendom dobičkonosnosti.
Tabela 14
Dobičkonosnost in DN
2006
2007
2008
OPP
Neto dobiček prodaje v EU nepovezanim strankam (% neto prodaje)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
DN (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13 Denarni tok
(77)
Gibanje denarnega toka, tj. sposobnosti industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je v preiskovanem obdobju ostalo pozitivno. Vendar se je med letom 2006 in OPP zmanjšalo za približno 35 %.
Tabela 15
Denarni tok
2006
2007
2008
OPP
Denarni tok (v 000 EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indeks (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14 Višina stopnje dampinga
(78)
Damping iz LRK se je v OPP nadaljeval s stopnjo, ki znatno presega trenutno raven ukrepov. Glede na izkrivljanja glede surovin, proste zmogljivosti in cene uvoza iz LRK vpliva dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije tudi ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
6.15 Okrevanje od preteklega dampinga
(79)
Opravljena je bila analiza, ali je industrija Unije okrevala po učinkih preteklega dampinga. Ugotovljeno je bilo, da je po takih učinkih v veliki meri uspela okrevati zaradi veljavnih protidampinških ukrepov, ki so se izkazali za učinkovite. Vendar je ta proces zaustavila gospodarska kriza, zaradi katere so težave industrije Unije postale še očitnejše.
7. Vpliv dampinškega uvoza in drugih dejavnikov
7.1 Vpliv dampinškega uvoza
(80)
Vzporedno z zmanjševanjem potrošnje v Uniji se je tržni delež kitajskega uvoza zmanjšal s 7,1 % na 2,1 % (glej uvodno izjavo 52). Glede na razpoložljive informacije so bile cene tega uvoza nižje od cen industrije Unije in tudi nižje od cen uvoza s poreklom iz drugih tretjih držav. Kot je navedeno v uvodni izjavi 56, je glede na izračun, ki ne vključuje protidampinške dajatve, kitajski uvoz v OPP nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 10,7 %. Treba je opozoriti, da stopnja dajatve znaša 33 %. Raven nelojalnega nižanja prodajnih cen tako po eni strani kaže na učinkovitost veljavnih dajatev, po drugi pa, da je z ukrepi treba nadaljevati. Ta zaključek podpira dejstvo, da je bilo ugotovljeno nižanje prodajnih cen na isti ravni kot v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom. Zato je vpliv dampinškega uvoza iz LRK na cene industrije Unije ostal nespremenjen, glede na odsotnost vsakršnih dokazov, ki bi pričali o nasprotnem, pa je verjetno, da se bo nadaljeval.
7.2 Vpliv gospodarske krize
(81)
Zaradi zelo negativnih gospodarskih razmer, ki so v OPP prevladovale v sektorju nadaljnje proizvodnje volframa, zlasti v sektorju jeklenega in sintranega karbida, ki predstavlja večino potrošnje volframa v Uniji, je industrija Unije drastično znižala proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka.
(82)
Pred krizo so podjetja, ki so poslovala v sektorju nadaljnje proizvodnje, imela visoko raven zalog volframa, ki se v OPP niso povečevale, kar je dodatno vplivalo na raven proizvodnje industrije Unije.
(83)
Zaradi zmanjševanja proizvodnje in dejstva, da je industrija Unije kapitalsko intenzivna in zato mora proizvajati v določenem obsegu za zmanjševanje fiksnih stroškov na enoto, je to resno vplivalo na produktivnost.
(84)
Vendar analiza industrije Unije pred krizo dokazuje učinkovitost veljavnih protidampinških ukrepov. Preiskava je pokazala, da so se največji proizvajalci Unije s pomembnimi naložbami skušali izogniti izkrivljanju glede surovin, obenem pa so lahko konkurirali na trgu in pri tem obdržali zdrav položaj.
7.3 Uvoz iz drugih držav
(85)
Ocenjuje se, da se je obseg izvoza iz drugih tretjih držav zmanjšal za 36 %, s 1 500 ton leta 2006 na 675 ton v OPP. Tržni delež uvoza iz drugih držav se je z 10,5 % v letu 2006 povečal na 17,9 % v OPP. Njihova povprečna uvozna cena se je med letom 2006 in OPP znižala za 8,9 %. Glavni državi uvoznici sta bili Južna Koreja in ZDA.
(86)
Tržni delež uvoza iz Južne Koreje se je v obravnavanem obdobju podvojil (z 2,2 % na 4,4 %). Glede na razpoložljive informacije pa so bile cene tega uvoza le nekoliko nižje od cen industrije Unije (za 6,6 %), vendar višje od cen uvoza s poreklom iz LRK (za 9,8 %).
(87)
Tržni delež uvoza iz ZDA se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 15,1 odstotne točke (s 4,2 % na 3,6 %). Glede na razpoložljive informacije pa so bile cene tega uvoza višje od cen industrije Unije in tako tudi precej višje od cen uvoza s poreklom iz LRK (za 31 %).
(88)
Iz tega sledi, da Južna Koreja in ZDA, ki spadata med največje uvoznice volframovega karbida v EU, z uvozom nista mogli negativno vplivati na položaj industrije Unije, zlasti zaradi ravni njunih cen (ki je bila podobna cenam industrije Unije ali celo višja od njih), v primeru ZDA pa tudi zaradi zmanjševanja tržnega deleža.
8. Sklepna ugotovitev
(89)
Zaradi učinkovitih veljavnih protidampinških dajatev je industrija Unije lahko nekoliko okrevala po učinkih škode preteklega dampinga.
(90)
Vendar ni mogoče sklepati, da je industrija Unije varna. Kljub temu, da so se skoraj vsi škodni kazalci finančnega poslovanja proizvajalcev Unije - kot so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok - v prvih letih obravnavanega obdobja izboljšali, je preiskava tudi pokazala, da so se v OPP vsi škodni kazalci poslabšali.
(91)
Ne glede na dejstvo, da se zmanjšanje povpraševanja v OPP lahko delno pripiše gospodarski krizi, je bil v preiskavi pazljivo analiziran učinek nizkih cen dampinškega izvoza iz LRK na položaj industrije Unije.
(92)
Kot je prikazano v uvodni izjavi 52, se je obseg uvoza iz LRK med letom 2006 in OPP dejansko zmanjšal. Cene navedenega uvoza so se v istem obdobju znižale za 14 %, kar v analizi z vidika štiriletnega obravnavanega obdobja odseva gibanje cen industrije Unije. Vendar je treba opozoriti, da je do precejšnjega zmanjšanja kitajskega dampinškega uvoza (za 15 %) prišlo med letoma 2006 in 2007, to je precej pred gospodarsko krizo in obdobjem okrevanja industrije Unije. Cene dampinškega uvoza iz LRK so se stabilizirale po tem in zdi se, da je bilo zmanjšanje, povezano z gospodarsko krizo, omejeno. Časovni okvir znatnega znižanja cen s strani kitajskih izvoznikov (pred krizo) bi lahko kazal na to, da so ti začeli z bolj osredotočeno in močnejšo strategijo oblikovanja cen z namenom nelojalnega nižanja prodajnih cen industrije Unije. Razlika med cenami kitajskega izvoza in cenami industrije Unije je v letih 2007 in 2008 ustrezno znašala 27 % in 22,8 %.
(93)
Leta 2008 so bile cene uvoza iz Kitajske za 22,8 % nižje od cen industrije Unije. V OPP se je razlika zmanjšala na 15,7 %. Zaradi velikega upada potrošnje so morali proizvajalci Unije znižati cene, da bi obdržali tržni delež.
(94)
Kot je prikazano v uvodni izjavi 57, se je obseg uvoza iz drugih tretjih držav zmanjšal za 36 %, skladno z zmanjšanjem potrošnje. Vendar se, kot je prikazano v uvodni izjavi 88, učinek tega uvoza na položaj industrije Unije kljub povečanju tržnega deleža ne more šteti za negativnega.
(95)
V zvezi s finančno trdnostjo industrije Unije je treba opozoriti, da so dokazi, zbrani med preiskavo, pokazali, da je bila industrija Unije v običajnih tržnih pogojih sposobna konkurirati uvozu iz tretjih držav in da v primerjavi s cenami iz Kitajske razlika pri njihovih cenah ni bila tako pomembna niti, ko so bile njihove cene nižje, kot je prikazano v uvodnih izjavah 85 do 88.
(96)
Zaradi izboljšanja položaja industrije Unije v letih pred OPP je industrija vlagala v novo vrhunsko tehnologijo za proizvodnjo zadevnega izdelka iz ostankov in se tako delno izognila izkrivljanjem glede surovin.
(97)
Ob upoštevanju splošnega položaja industrije Unije in uvoza iz LRK v obdobju med letom 2006 in OPP se glede na pozitivna gibanja nekaterih kazalcev v zvezi z industrijo Unije ocenjuje, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode. Zato je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost ponovitve škode, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov.
E. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
1. Uvodne opombe
(98)
Kot je že bilo opisano v uvodnih izjavah 89 do 97, so uvedeni protidampinški ukrepi industriji Unije omogočili le delno okrevanje po škodi, ki ji je bila prizadejana. Ko se so izjemne stopnje potrošnje Unije iz večine obravnavanega obdobja v OPP znatno zmanjšale, se je industrija Unije znašla v občutljivem in ranljivem položaju in je bila še vedno izpostavljena škodljivemu učinku dampinškega uvoza iz LRK.
(99)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bil ocenjen uvoz iz zadevne države, da se ugotovi, ali obstaja verjetnost nadaljevanja škode.
2. Obseg kitajskega izvoza in cene za tretje države
(100)
Ugotovljeno je bilo, da je bila cena izvoza kitajske prodaje na trge tretjih držav prav tako nižja od tiste, ki se je zaračunavala EU (ves čas obravnavanega obdobja nižja za približno 10 do 20 % v različnih letih, razen leta 2007). Prodaja kitajskega izvoznika v države nečlanice EU je potekala v znatnih količinah, ki so predstavljale več kot 80 % njegovega celotnega izvoza. Zato je bilo ugotovljeno, da bi iztek ukrepov kitajske proizvajalce spodbudil, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije.
3. Prosta zmogljivost na trgu LRK
(101)
Kot je bilo opisano v uvodnih izjavah 34 do 42, so podatki, zbrani med preiskavo, pokazali, da je v LRK na voljo znatna prosta zmogljivost. Odkriti so bili jasni znaki, na podlagi katerih se lahko ugotovi, da bi se ob odsotnosti protidampinških ukrepov velik del te proste zmogljivosti lahko uporabil za povečanje izvoza v Unijo. To še zlasti potrjuje dejstvo, da ni nobenih znakov, da bi morebitno dodatno proizvodnjo v LRK lahko absorbirali trgi tretjih držav ali domači trg.
4. Sklepna ugotovitev
(102)
Industrija Unije že več let trpi škodo zaradi učinkov kitajskega dampinškega uvoza in je trenutno še vedno v negotovem gospodarskem položaju.
(103)
Kot je bilo prikazano, je industriji Unije po kitajskem dampingu uspelo okrevati zaradi veljavnih protidampinških ukrepov. V OPP pa se je zlasti zaradi gospodarske krize znašla v težkih gospodarskih razmerah. Če bi bila torej industrija Unije izpostavljena povečanju obsega dampinškega uvoza po nizkih cenah iz zadevne države, bi to verjetno povzročilo nadaljnje poslabšanje njene prodaje, tržnega deleža in prodajnih cen, s tem pa tudi poslabšanje njenega finančnega položaja.
(104)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 56, je bilo tudi ugotovljeno, da se zato, ker je prodajna cena kitajskih proizvajalcev nelojalno znižala prodajne cene industrije Unije povprečno za skoraj 11 %, zdi, da bi ob odsotnosti ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki zadevni izdelek izvažali na trg Unije po cenah, ki bi bile znatno nižje od cen industrije Unije.
(105)
Glede na ugotovitve iz preiskave, tj. prosto zmogljivost v LRK, odkritje izkrivljanj na surovinskem trgu, možnost, da bi proizvajalci izvozniki v zadevni državi zvišali ali preusmerili obseg svojega izvoza na trg EU, obnašanje kitajskih cen v drugih tretjih državah in privlačnost donosnejšega trga EU, bi ob kakršni koli razveljavitvi ukrepov obstajala verjetnost ponovitve škode. Ta bi bila še resnejša ob upoštevanju sedanje gospodarske krize.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(106)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni različnih vpletenih interesov, tj. interesu industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.
(107)
Treba je opozoriti, da se v prejšnjih preiskavah sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.
(108)
Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub sklepnim ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do ugotovitve, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(109)
Ob upoštevanju sklepnih ugotovitev glede položaja industrije Unije iz uvodnih izjav 89 do 97 in v skladu z argumenti v zvezi z analizo verjetnosti ponovitve škode, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 102 do 105, je mogoče tudi ugotoviti, da bi se industrija Unije v primeru izteka ukrepov verjetno soočila z resnim poslabšanjem finančnega položaja.
(110)
Šteje se, da bi nadaljevanje ukrepov koristilo industriji Unije, ki bi v tem primeru lahko povečala obseg prodaje in verjetno tudi prodajno ceno ter s tem ustvarila potrebno stopnjo donosa, kar bi ji omogočilo nadaljnje naložbe v novo tehnologijo za proizvodne obrate. Prenehanje veljavnosti ukrepov pa bi zaustavilo okrevanje industrije Unije in resno ogrozilo njeno finančno trdnost, s tem pa ogrožalo njen obstoj in tako zmanjšalo zalogo in konkurenco na trgu.
3. Interes uvoznikov/uporabnikov
(111)
Javil se je en uporabnik in predložil izpolnjen vprašalnik. Sodelujoči uporabnik je trdil, da nadaljevanje ukrepov ne bi imelo škodljivega učinka na konkurenco na trgu Unije, temveč nasprotno, da bi industriji nadaljnje proizvodnje omogočil dostop do širšega obsega konkurenčnih dobaviteljev po tržnih cenah.
(112)
Treba je opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da uvedba ukrepov ne bi imela znatnega učinka na uporabnike (14). Kljub ukrepom se je dobava uvoznikov/uporabnikov v Uniji nadaljevala, med drugim iz LRK. Prav tako niso bili navedeni nobeni znaki, ki bi kazali na težave pri iskanju drugih virov. Zato se ugotovi, da ohranitev protidampinških ukrepov ne bi smela imeti resnega učinka na položaj uvoznikov/uporabnikov v Uniji.
4. Sklepna ugotovitev
(113)
Učinki nadaljevanja ukrepov bi lahko industriji Unije pomagali s posledičnimi pozitivnimi vplivi na konkurenčne pogoje na trgu Unije ter na zmanjšanje nevarnosti zapiranja obratov in izgube delovnih mest.
(114)
Nadaljevanje ukrepov bi lahko koristilo tudi uporabnikom/uvoznikom, ker bi še naprej omogočalo širok obseg konkurenčnih dobaviteljev na trgu Unije.
(115)
Glede na navedeno analizo se ugotovi, da nadaljevanje ukrepov ni v nasprotju z interesi Unije.
G. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(116)
Vse strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno.
(117)
Iz navedenega sledi, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Opozoriti je treba, da te ukrepe predstavljajo dajatve ad valorem -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida, ki se uvrščajo pod oznaki KN 2849 90 30 in ex 3824 30 00 (15) (oznaka TARIC 3824300010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja veljavne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, je 33 %.
3. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 21. marca 2011