ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 12. srpna 2010
o stanovení přebytečných zásob zemědělských produktů jiných než cukr a o finančních důsledcích odstranění těchto zásob v souvislosti s přistoupením Bulharska a Rumunska
(oznámeno pod číslem K(2010) 5524)
(Pouze rumunské znění je závazné)
(2010/454/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení Bulharska a Rumunska,
s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska, a zejména na přílohu V kapitolu 3 bod 4 uvedeného aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha V kapitola 3 bod 2 aktu o přistoupení Bulharska a Rumunska stanoví, že soukromé i veřejné zásoby jakéhokoli produktu ve volném oběhu, které se vyskytují na území Bulharska a Rumunska (dále jen „nové členské státy“) ke dni jejich přistoupení a přesahují množství, jež lze považovat za obvyklý převod zásob, musí být odstraněny na náklady nových členských států. Pojem obvyklého převodu zásob bude vymezen pro každý produkt na základě kritérií a cílů specifických pro každou společnou organizaci trhu.
(2)
Vzhledem ke kritériím a cílům specifickým pro každou organizaci trhu, jakož i vztahu mezi cenami v nových členských státech před jejich přistoupením a cenami Společenství by měl být obvyklý převod zásob posuzován se zřetelem na faktory, které se mění v závislosti na odvětví.
(3)
Základem pro výpočet úrovní přebytečných zásob by měly být změny domácí produkce po přičtení dovozů a odečtení vývozů v roce 2006, ve srovnání s průměrem změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(4)
Výsledky výpočtu je třeba upravit s přihlédnutím ke skutečnosti, že určité kategorie produktů, jakými jsou například máslo a máselný olej, různé jakosti rýže, chmelu, osiva, vinného alkoholu, tabáku a obilovin jsou prakticky navzájem zaměnitelné a lze je považovat za jednu skupinu, takže nárůst úrovní zásob některých produktů skupiny je možné vyrovnat snížením úrovní zásob jiných produktů této skupiny.
(5)
Aby se zohlednil hospodářský růst během období posuzovaného pro kontrolu přebytečných zásob a možný výsledný nárůst spotřeby potravin, byla zavedena lineární funkce vývoje, kde jsou jako základ použity údaje o produkci a obchodu v letech 2003-2005. V případech, kde by lineární funkce vývoje vyústila ve vyšší přebytek, se použil průměr změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(6)
K odstranění menších přebytků byl použit strop: pokud množství přebytečných zásob daného produktu nedosáhlo více než 10 % toho, co se dalo pokládat za „obvyklý převod zásob“ pro daný produkt, bylo rozhodnuto, že se členským státům nebudou účtovat. Uvedený 10% strop zahrnuje mezní odchylku statistických informací získaných za zvláštních okolností v předvstupním období, jakož i složitost a rozsah tohoto postupu.
(7)
Komise rovněž vyzvala členské státy, aby předložily veškerou argumentaci týkající se zvláštních situací, které by mohly ospravedlnit větší než obvyklé zásoby, a zhodnotila je. Toto zhodnocení nepřineslo žádné změny údajů stanovených pomocí metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění.
(8)
Výpočet by měl vycházet z oficiálních údajů Eurostatu předložených členskými státy, jsou-li tyto údaje k dispozici. V případě, že tyto údaje kvůli statistické důvěrnosti k dispozici nejsou, měly by se použít údaje, které nové členské státy oficiálně zaslaly Komisi.
(9)
Pokud jde o Bulharsko, matematické použití metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění na statistické informace uvedené v 8. bodě odůvodnění má za výsledek, že nejsou zjištěna žádná přebytečná množství, a není proto třeba zvažovat jakékoli argumenty týkající se zvláštních situací popsané v 7. bodě odůvodnění.
(10)
Pro výpočet finančních důsledků přebytečných zásob by se měly vypočítat náklady na jejich odstranění. Jelikož se vývozní náhrady nevztahují na konzervované houby, u nichž byly stanoveny významné úrovně přebytečných zásob, je v zájmu rovnocenného přístupu vhodné za základ považovat rozdíly mezi průměrnými vnitrostátními cenami a cenami mimo daný stát. Vzhledem k dočasné povaze finančních důsledků, které vznikly kvůli stanovení přebytečných zásob, by dotčené členské státy měly do rozpočtu Společenství uhradit odpovídající částky. Je nezbytné stanovit datum, ke kterému je třeba uvedené platby provést. Aby se zohlednily současné obtížné hospodářské okolnosti, na které poukázalo Rumunsko, považuje se za vhodné prodloužit lhůtu pro zaplacení těchto částek na čtyři roky.
(11)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Množství zemědělských produktů ve volném oběhu v Bulharsku a Rumunsku ke dni přistoupení, které přesahuje množství, jež lze považovat za tvořící obvyklý převod zásob k 1. lednu 2007, a částky, jež se účtují těmto novým členským státům v důsledku nákladů na odstranění uvedených množství, jsou stanoveny v příloze.
Článek 2
1. Částky stanovené v příloze se považují za příjmy do rozpočtu Unie.
2. Rumunsko může uvedené částky stanovené v příloze uhradit do rozpočtu Unie čtyřmi stejnými splátkami. První splátka musí být uhrazena do posledního dne druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém je toto rozhodnutí oznámeno dotčenému novému členskému státu. Následné splátky musí být uhrazeny do 31. října 2011, 31. října 2012 a 31. října 2013.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 12. srpna 2010.
SKLEP KOMISIJE
z dne 12. avgusta 2010
o določitvi presežnih zalog kmetijskih proizvodov razen sladkorja in o finančnih posledicah njihove odprave v zvezi s pristopom Bolgarije in Romunije
(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 5524)
(Besedilo v romunščini je edino verodostojno)
(2010/454/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Bolgarije in Romunije,
ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti odstavka 4 poglavja 3 Priloge V k Aktu,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Odstavek 2 poglavja 3 Priloge V k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije določa, da je treba vse zaloge proizvodov, zasebne in javne, na dan pristopa v prostem prometu na ozemlju Bolgarije in Romunije (v nadaljnjem besedilu: novih držav članic), ki presegajo količino, ki jo je mogoče upoštevati kot običajni prenos zalog, odpraviti na stroške novih držav članic. Pojem običajnega prenosa zalog se opredeli za vsak proizvod na podlagi meril in ciljev, ki so lastni posamezni skupni tržni ureditvi.
(2)
Merila in cilji, ki so lastni posamezni skupni tržni ureditvi, ter razmerje med cenami v novih državah članicah pred pristopom in cenami Skupnosti pomenijo, da je treba običajni prenos zalog oceniti ob upoštevanju dejavnikov, ki se razlikujejo glede na sektor.
(3)
Podlaga za izračun ravni presežnih zalog morajo biti nihanja v domači proizvodnji plus uvoz minus izvoz v letu 2006 v primerjavi s povprečjem nihanj domače proizvodnje plus uvoz minus izvoz za pretekla tri leta.
(4)
Rezultate izračuna je treba prilagoditi, da se upošteva, da so nekatere kategorije proizvodov, denimo maslo in masleno olje, različne kakovosti riža, hmelj, semena, vinski alkohol, tobak in žita, dejansko zamenljive in bi se lahko obravnavale kot skupina, tako da bi se povečanje ravni zalog nekaterih proizvodov v skupini izravnalo z zmanjšanjem ravni zalog drugih proizvodov v skupini.
(5)
Zaradi upoštevanja gospodarske rasti v obdobju, ocenjenem v zvezi s presežnimi zalogami, in zaradi posledičnega možnega povečanja potrošnje hrane, je bila uvedena linearna funkcija gibanj, ki temelji na podatkih o proizvodnji in trgovini med letoma 2003 in 2005. Če je linearna funkcija gibanj pokazala večji presežek, se je uporabilo povprečje nihanj v domači proizvodnji plus uvoz minus izvoz v preteklih treh letih.
(6)
Za izločitev manjših presežkov je bil uporabljen prag: če količina presežnih zalog določenega proizvoda ni bila za več kot 10 % večja od količine, ki jo je mogoče upoštevati kot „običajni prenos zalog“ za navedeni proizvod, se je štelo, da se države članice ne smejo bremeniti. Teh 10 % zajema območje napake pri zbiranju statističnih podatkov v posebnih okoliščinah predpristopnega obdobja ter zahtevnost in obseg tega zbiranja.
(7)
Komisija je novi državi članici tudi pozvala k predložitvi pripomb v zvezi s posebnimi razmerami, ki bi utemeljevale večje zaloge od običajnih, ter je te pripombe proučila. Ugotovitve proučitve niso zahtevale sprememb podatkov, pridobljenih v skladu z metodologijo iz uvodnih izjav od 1 do 6.
(8)
Izračun mora po možnosti temeljiti na uradnih podatkih Eurostata, ki jih predložita državi članici. Če zaradi statistične tajnosti taki podatki niso na voljo, se uporabijo podatki, ki jih novi državi članici uradno pošljeta Komisiji.
(9)
V primeru Bolgarije matematična uporaba metodologije iz uvodnih izjav od 1 do 6 pri statističnih informacijah iz uvodne izjave 8 kaže, da niso bili ugotovljeni presežki, zato ni potrebe po proučitvi morebitnih pripomb o posebnih razmerah iz uvodne izjave 7.
(10)
Izračun finančnih posledic presežka zalog mora temeljiti na stroških njegove odstranitve. Ker se za vložene gobe, pri katerih so bile ugotovljene visoke ravni presežnih zalog, ni uporabljal sistem izvoznih nadomestil, je ustrezno, da se izračun, ki temelji na razliki v ceni med povprečnimi domačimi in zunanjimi cenami, obravnava kot enakovreden pristop. Zaradi začasnih finančnih posledic, ki izhajajo iz oblikovanja presežnih zalog, morajo zadevne države ustrezne zneske vplačati v proračun Unije. Določi se rok plačila. Ob upoštevanju sedanjih težkih gospodarskih razmer, na katere je opozorila Romunija, se je štelo za ustrezno, da je obdobje za plačilo teh zneskov štiri leta.
(11)
Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Količine kmetijskih proizvodov v prostem obtoku v Bolgariji in Romuniji na dan pristopa, ki presegajo količine običajnega prenosa zalog na dan 1. januarja 2007, in zneski, za katere se zaradi stroškov odprave teh količin, bremenita navedeni novi državi članici, so določeni v Prilogi.
Člen 2
1. Zneski, določeni v Prilogi, se štejejo kot prihodki proračuna Unije.
2. Romunija lahko te zneske, določene v Prilogi, v proračun Unije vplača v štirih enakovrednih obrokih. Prvi obrok se plača do zadnjega dne drugega meseca po mesecu, v katerem se navedena nova državna članica uradno obvesti o tem sklepu. Naslednji obroki se plačajo do 31. oktobra 2011, 31. oktobra 2012 in 31. oktobra 2013.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Romunijo.
V Bruslju, 12. avgusta 2010