NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1077/2011
ze dne 25. října 2011,
kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74, čl. 77 odst. 2 písm. a) a b), čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 79 odst. 2 písm. c), čl. 82 odst. 1 písm. d), čl. 85 odst. 1, čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (2) a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (3). Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení centrálního SIS II Komise. Po uplynutí přechodného období má za řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(2)
Vízový informační systém (VIS) byl zřízen rozhodnutím Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (4). Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (5) stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení VIS Komise. Po uplynutí přechodného období má za provozní řízení centrálního VIS a národních rozhraní a za některé aspekty komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(3)
Eurodac byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (6). Nařízení Rady (ES) č. 407/2002 (7) stanoví nezbytná prováděcí pravidla.
(4)
Je nezbytné zřídit řídící orgán s cílem zajistit provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a některých aspektů komunikační infrastruktury po uplynutí přechodného období a případně dalších rozsáhlých systémů informačních technologií (dále jen „informační systémy“) v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva, což předpokládá přijetí samostatných legislativních nástrojů.
(5)
V zájmu dosažení synergií je nezbytné umožnit provozní řízení těchto rozsáhlých informačních systémů v jediném subjektu, a tak využít úspor z rozsahu, dosáhnout kritické míry a zajistit co nejvyšší využití kapitálu a lidských zdrojů.
(6)
Evropský parlament a Rada ve společných prohlášeních připojených k legislativním nástrojům pro SIS II a VIS vyzvaly Komisi, aby po posouzení dopadů předložila nezbytné legislativní návrhy na svěření dlouhodobého provozního řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury, jakož i VIS, zvláštní agentuře.
(7)
Řídící orgán by měl být právně, administrativně a finančně samostatný, a proto by měl být zřízen v podobě regulační agentury (dále jen „agentura“), která má právní subjektivitu. Jak bylo dohodnuto, mělo by být sídlo agentury v Tallinu v Estonsku. Protože však úkoly spojené s technickým vývojem SIS II a VIS a přípravou na jejich provozní řízení jsou prováděny ve Štrasburku ve Francii a zálohové místo pro tyto informační systémy je umístěno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, mělo by tomu tak být i nadále. Na těchto dvou místech by též měly být prováděny úkoly spojené s technickým vývojem a provozním řízením Eurodacu (Štrasburk) a zřízeno zálohové místo pro Eurodac (Sankt Johann im Pongau). Na těchto dvou místech by měly také probíhat technický vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a pokud je tak stanoveno v příslušném legislativním nástroji, by se mělo nalézat zálohové místo schopné zajistit fungování rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání.
(8)
Úkoly řídícího orgánu stanovené v nařízeních (ES) č. 1987/2006 a (ES) č. 767/2008 by proto měla vykonávat agentura. Tyto úkoly zahrnují další technický vývoj.
(9)
V souladu s nařízením (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002 byla v Komisi zřízena ústřední jednotka odpovědná za provoz ústřední databáze Eurodacu a další související úkoly. V zájmu využití synergií by měla agentura převzít od Komise její úkoly související s provozním řízením Eurodacu, včetně některých úkolů souvisejících s komunikační infrastrukturou, a to ode dne, kdy zahájí činnost.
(10)
Ústřední funkcí agentury by mělo být plnění úkolů provozního řízení SIS II, VIS a Eurodacu, a bude-li tak rozhodnuto, i dalších rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Agentura by rovněž měla odpovídat za technická opatření nenormativní povahy, která jsou nezbytná v zájmu úkolů, jež jsou agentuře svěřeny. Touto odpovědností by neměly být dotčeny normativní úkoly vyhrazené Komisi jednající samostatně nebo s pomocí výboru v příslušných legislativních nástrojích upravujících systémy, jejichž provozní řízení je svěřeno agentuře.
(11)
Kromě toho by agentura měla vykonávat úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technickou stránku používání SIS II, VIS, Eurodacu a dalších rozsáhlých informačních systémů, které by jí mohly být v budoucnu svěřeny.
(12)
Dále by agentura mohla odpovídat rovněž za přípravu, vývoj a provozní řízení dodatečných rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Tyto úkoly by agentuře měly být svěřeny pouze pozdějšími a zvláštními legislativními nástroji, jimž bude předcházet posouzení dopadů.
(13)
Agentura by měla v souladu s čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8), zodpovídat za sledování výzkumu a za provádění pilotních projektů pro rozsáhlé informační systémy na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU a na výslovnou a konkrétní žádost Komise. Bude-li agentura pověřena prováděním pilotního projektu, měla by věnovat zvláštní pozornost strategii Evropské unie pro správu informací.
(14)
Pověřením agentury provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva by neměla být dotčena zvláštní pravidla platná pro tyto systémy. Zejména se na každý rozsáhlý informační systém, jehož provozním řízením je agentura pověřena, plně vztahují zvláštní pravidla upravující účel, přístupová práva, bezpečnostní opatření a další požadavky na ochranu údajů.
(15)
V zájmu účinné kontroly fungování agentury by v její správní radě měly být zastoupeny členské státy a Komise. Správní radě by měly být svěřeny nezbytné funkce, zejména k přijetí ročního pracovního programu, plnění jejích funkcí spojených s rozpočtem agentury, přijímání finančních předpisů platných pro agenturu, jmenování výkonného ředitele a stanovení postupů, jimiž výkonný ředitel přijímá rozhodnutí týkající se provozních úkolů agentury.
(16)
Pokud jde o SIS II, měly by mít Evropský policejní úřad (Europol) a Evropská jednotka pro soudní spolupráci (Eurojust), jež mají na základě rozhodnutí 2007/533/SVV právo přístupu k údajům uloženým v SIS II a právo jejich přímého vyhledávání, status pozorovatelů na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol a Eurojust by měly mít možnost jmenovat každý svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II, zřízené tímto nařízením.
(17)
Pokud jde o VIS, měl by mít Europol rovněž status pozorovatele na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (9). Europol by měl mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS, zřízené tímto nařízením.
(18)
Členské státy by měly mít ve správní radě agentury hlasovací práva související s určitým rozsáhlým informačním systémem, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Hlasovací práva v souvislosti s určitým rozsáhlým informačním systémem by mělo mít i Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Dánska“) rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(19)
Členské státy by měly jmenovat zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Dále by zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém mělo jmenovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(20)
Aby byla zaručena plná samostatnost a nezávislost agentury, měla by obdržet samostatný rozpočet s příjmy ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Financování agentury by mělo podléhat schválení rozpočtovým orgánem ve smyslu bodu 47 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o řádném finančním řízení (10). Je třeba uplatňovat rozpočtový postup Unie a postup Unie pro udělení absolutoria. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(21)
V rámci jejich příslušných pravomocí by agentura měla spolupracovat s ostatními agenturami Unie, zejména agenturami zřízenými v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a zvláště s Agenturou Evropské unie pro základní práva. Pokud jde o bezpečnost sítí, měla by případně konzultovat také Evropskou agenturu pro bezpečnost sítí a informací a zohledňovat její doporučení.
(22)
Při zajišťování vývoje a provozního řízení rozsáhlých informačních systémů by se agentura měla řídit evropskými a mezinárodními normami s přihlédnutím k nejvyšším odborným požadavkům, zejména ke strategii Evropské unie pro správu informací.
(23)
Na zpracování osobních údajů agenturou by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (11). Evropský inspektor ochrany údajů by měl mít možnost získat od agentury přístup k veškerým informacím nezbytným pro svá šetření. V souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 45/2001 Komise konzultovala evropského inspektora pro ochranu údajů, jenž vydal stanovisko dne 7. prosince 2009.
(24)
V zájmu zajištění transparentního fungování agentury by se na agenturu mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (12). V souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU by činnosti agentury měly podléhat přezkumu evropského veřejného ochránce práv.
(25)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13); agentura by měla přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (14).
(26)
Hostitelské členské státy agentury by měly zajistit co nejvhodnější podmínky k zajištění jejího řádného fungování, například prostřednictvím mnohojazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodných dopravních spojení.
(27)
S cílem zajistit otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci by se na zaměstnance a výkonného ředitele agentury měl vztahovat služební řád úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád úředníků“) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie (dále jen „pracovní řád“), stanovené v nařízení (EHS, Eutratom, ESUO) č. 259/68 (15) (společně dále jen „služební řád“), včetně pravidel týkajících se služebního tajemství a jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
(28)
Agentura je subjekt zřízený Unií ve smyslu čl. 185 odst. 1 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, a proto by měla přijmout své finanční předpisy v souladu s uvedeným nařízením.
(29)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (16).
(30)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zřízení agentury na úrovni Unie odpovědné za provozní řízení a případně vývoj rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(31)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie v souladu s čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU.
(32)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, pokud jde o SIS II a VIS, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. V souladu s článkem 3 Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o kritériích a mechanismech pro určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie a o systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (17) má Dánsko Komisi oznámit, zda provede obsah tohoto nařízení, pokud jde o Eurodac.
(33)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v rozhodnutí 2007/533/SVV, účastní se Spojené království tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o schengenském acquis“), a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (18).
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, jež rozvíjejí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se Spojené království neúčastní v souladu s rozhodnutím 2000/365/ES, požádalo Spojené království v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis dopisem ze dne 5. října 2010 určeným předsedovi Rady o povolení účastnit se přijímání tohoto nařízení. Na základě článku 1 rozhodnutí Rady 2010/779/EU ze dne 14. prosince 2010 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis týkající se zřízení Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva (19) bylo Spojenému království povoleno, aby se tohoto nařízení účastnilo. Pokud jde dále o jeho ustanovení související s Eurodacem, oznámilo Spojené království v souladu s článkem 3 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Spojeného království a Irska“) dopisem ze dne 23. září 2009 určeným předsedovi Rady, že se chce účastnit přijímání a používání tohoto nařízení. Spojené království se tedy účastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení je pro ně závazné a použitelné.
(34)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, jichž se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (20).
Irsko nepožádalo o účast na přijímání tohoto nařízení v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis. Irsko se proto neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, pokud jde o jeho opatření rozvíjející ta ustanovení schengenského acquis související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS.
Pokud jde o jeho ustanovení související s Eurodacem, neúčastní se Irsko v souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Jelikož za těchto okolností není možné zajistit použitelnost tohoto nařízení jako celku ve vztahu k Irsku, jak vyžaduje článek 288 Smlouvy o fungování EU, neúčastní se Irsko přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, aniž jsou dotčena jeho práva plynoucí z výše uvedených protokolů.
(35)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (21), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (22). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku (23). Proto by delegace Islandské republiky a Norského království měly být zastoupeny ve správní radě agentury, rozhodnou-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Islandské republiky a Norského království na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a těmito státy další ujednání.
(36)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (24), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (25). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (26). Proto by delegace Švýcarské konfederace měla být zastoupena ve správní radě agentury, rozhodne-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Švýcarské konfederace na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Švýcarskou konfederací další ujednání.
(37)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (27), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (28). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Protokolu mezi Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (29). Proto by delegace Lichtenštejnského knížectví měla být zastoupena ve správní radě agentury. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Lichtenštejnského knížectví na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Lichtenštejnským knížectvím další ujednání,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT
Článek 1
Zřízení agentury
1. Zřizuje se Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura“).
2. Agentura odpovídá za provozní řízení Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), Vízového informačního systému (VIS) a Eurodacu.
3. Agenturu lze rovněž pověřit přípravou, vývojem a provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva jiných než uvedených v odstavci 2, pokud tak stanoví příslušné legislativní nástroje založené na článcích 67 až 89 Smlouvy o fungování EU, případně s přihlédnutím k vývoji ve výzkumu ve smyslu článku 8 tohoto nařízení a k výsledkům pilotních projektů ve smyslu článku 9 tohoto nařízení.
4. Provozní řízení zahrnuje veškeré úkoly nezbytné pro zachování funkčnosti rozsáhlých informačních systémů v souladu se zvláštními předpisy, jež se na každý z nich vztahují, a to včetně zodpovědnosti za komunikační infrastrukturu, kterou užívají. Tyto rozsáhlé informační systémy si nevyměňují údaje ani neumožňují sdílení informací a poznatků, ledaže tak stanoví zvláštní právní základ.
Článek 2
Cíle
Aniž je dotčena odpovědnost Komise a členských států na základě legislativních nástrojů, jimiž se řídí rozsáhlé informační systémy, agentura zajišťuje:
a)
účinný, bezpečný a nepřetržitý provoz rozsáhlých informačních systémů;
b)
účinné a finančně odpovědné řízení rozsáhlých informačních systémů;
c)
patřičnou úroveň služeb uživatelům rozsáhlých informačních systémů;
d)
plynulý a nepřetržitý provoz;
e)
vysokou úroveň ochrany údajů v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů;
f)
vhodnou úroveň zabezpečení údajů a fyzické bezpečnosti v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů; a
g)
používání struktury projektového řízení vhodné k účinnému vývoji rozsáhlých informačních systémů.
KAPITOLA II
ÚKOLY
Článek 3
Úkoly související se SIS II
V souvislosti se SIS II plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím 2007/533/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na používání SIS II, zejména pro zaměstnance SIRENE (SIRENE - Supplementary Information Request at National Entries), a s odbornou přípravou pro odborníky zaměřenou na technické aspekty SIS II v rámci schengenského hodnocení.
Článek 4
Úkoly související s VIS
V souvislosti s VIS plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 767/2008 a rozhodnutím 2008/633/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání VIS.
Článek 5
Úkoly související s Eurodacem
V souvislosti s Eurodacem plní agentura:
a)
úkoly svěřené Komisi jakožto orgánu odpovědnému za provozní řízení Eurodacu v souladu s nařízeními (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002;
b)
úkoly související s komunikační infrastrukturou, totiž dozor, bezpečnost a koordinace vztahů mezi členskými státy a poskytovatelem; a
c)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání Eurodacu.
Článek 6
Úkoly související s vývojem a provozním řízením jiných rozsáhlých informačních systémů
Je-li agentuře svěřena příprava, vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů podle čl. 1 odst. 3, plní agentura podle potřeby úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání těchto systémů.
Článek 7
Úkoly související s komunikační infrastrukturou
1. Agentura vykonává úkoly související s komunikační infrastrukturou, které byly svěřeny řídícímu orgánu legislativními nástroji, které upravují vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 1 odst. 2.
2. Podle legislativních nástrojů uvedených v odstavci 1 jsou úkoly související s komunikační infrastrukturou, včetně provozního řízení a bezpečnosti, rozděleny mezi agenturu a Komisi. V zájmu zajištění soudržnosti při výkonu svých příslušných úkolů uzavřou agentura a Komise provozní pracovní ujednání zachycené v memorandu o porozumění.
3. Komunikační infrastruktura musí být v zájmu ochrany před hrozbami a zajištění její bezpečnosti a bezpečnosti rozsáhlých informačních systémů, včetně údajů vyměňovaných jejím prostřednictvím, řádně řízena a kontrolována.
4. Je třeba přijmout vhodná opatření, včetně bezpečnostních plánů, zejména aby bylo možné zabránit neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám nebo vymazávání osobních údajů během jejich přenosu nebo přepravy nosičů údajů, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování. Žádná operativní informace týkající se systému nesmí být rozeslána prostřednictvím komunikační infrastruktury nešifrovaně.
5. Úkoly související s provozním řízením komunikační infrastruktury lze svěřit vnějším soukromoprávním subjektům podle nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. V takovém případě je poskytovatel sítě povinen dodržovat bezpečnostní opatření podle odstavce 4 a nesmí mít žádný přístup k operativním údajům SIS II, VIS nebo Eurodacu ani k výměně údajů související se SIS II prostřednictvím SIRENE.
6. Aniž jsou dotčeny stávající smlouvy týkající se sítí SIS II, VIS a Eurodacu, zůstává správa šifrovacích klíčů v pravomoci agentury a nelze ji zadat žádnému vnějšímu soukromoprávnímu subjektu.
Článek 8
Sledování výzkumu
1. Agentura sleduje vývoj ve výzkumu, který je důležitý pro provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a jiných rozsáhlých informačních systémů.
2. Agentura o vývoji uvedeném v odstavci 1 pravidelně informuje Evropský parlament, Radu, Komisi a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů.
Článek 9
Pilotní projekty
1. Pouze na výslovnou a konkrétní žádost Komise, jež nejméně tři měsíce předem uvědomila Evropský parlament a Radu, a po rozhodnutí správní rady může agentura v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. l) tohoto nařízení provádět pilotní projekty uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 v zájmu vývoje či provozního řízení rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU.
Agentura pravidelně informuje Evropský parlament, Radu a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů o vývoji pilotních projektů uvedených v prvním pododstavci.
2. Finanční prostředky na pilotní projekty na žádost Komise se zaznamenávají do rozpočtu pro nejvýše dva po sobě následující rozpočtové roky.
KAPITOLA III
STRUKTURA A ORGANIZACE
Článek 10
Právní postavení
1. Agentura je subjektem Unie a má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právním úkonům, kterou jeho vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Může rovněž uzavírat dohody o svém sídle a místech působení zřízených v souladu s odstavcem 4 se členským státem, na jehož území se sídlo a technická nebo zálohová místa nacházejí (dále jen „hostitelský členský stát“).
3. Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.
4. Sídlo agentury je v Tallinu v Estonsku.
Úkoly související s vývojem a provozním řízením podle čl. 1 odst. 3 a článků 3, 4, 5 a 7 se provádějí ve Štrasburku ve Francii.
Zálohové místo schopné zajistit provoz rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání bude instalováno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, stanoví-li existenci zálohového místa legislativní nástroj upravující jeho vývoj, zřízení, provoz a používání.
Článek 11
Struktura
1. Řídící a správní struktura Agentury se skládá ze:
a)
správní rady;
b)
výkonného ředitele;
c)
poradních skupin.
2. Struktura agentury rovněž zahrnuje:
a)
inspektora ochrany údajů;
b)
úředníka pro bezpečnost;
c)
účetního.
Článek 12
Funkce správní rady
1. Aby bylo zajištěno, že agentura plní své úkoly, správní rada:
a)
jmenuje, a je-li to vhodné, odvolává výkonného ředitele v souladu s článkem 18;
b)
vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem a dohlíží na jeho činnost včetně provádění rozhodnutí správní rady;
c)
po konzultaci s Komisí stanoví organizační strukturu agentury;
d)
po konzultaci s Komisí stanoví jednací řád agentury;
e)
na návrh výkonného ředitele schvaluje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech zřízených v souladu s čl. 10 odst. 4, které podepisuje výkonný ředitel s hostitelskými členskými státy;
f)
po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků;
g)
přijímá nezbytná prováděcí opatření o vysílání národních odborníků do agentury;
h)
po konzultaci s poradními skupinami uvedenými v článku 19 a po obdržení stanoviska Komise přijímá víceletý pracovní program založený na úkolech uvedených v kapitole II, přičemž základem pro tento program je návrh předložený výkonným ředitelem uvedeným v článku 17. Aniž je dotčen roční rozpočtový postup, zahrnuje víceletý pracovní program víceletý rozpočtový výhled a hodnocení ex ante, jež umožní stanovit strukturu cílů a jednotlivé fáze víceletého plánování;
i)
přijímá víceletý plán zaměstnanecké politiky a návrh ročního pracovního programu agentury a předkládá je do 31. března každého roku Komisi a rozpočtovému orgánu;
j)
po obdržení stanoviska Komise přijímá do 30. září každého roku dvoutřetinovou většinou svých členů s hlasovacím právem a v souladu s ročním rozpočtovým postupem a legislativním programem Unie v oblastech působnosti článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU roční pracovní program agentury na nadcházející rok; a zajišťuje předložení přijatého pracovního programu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a jeho zveřejnění;
k)
do 31. března každého roku přijímá výroční zprávu o činnosti agentury za předchozí rok, v níž zejména srovná dosažené výsledky s cíli ročního pracovního programu, a předkládá ji do 15. června téhož roku Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru; výroční zpráva o činnosti se zveřejní;
l)
plní funkce spojené s rozpočtem agentury podle článku 32, čl. 33 odst. 6 a článku 34, včetně zavádění pilotních projektů uvedených v článku 9;
m)
přijímá finanční předpisy použitelné pro agenturu v souladu s článkem 34;
n)
jmenuje účetního, který je při plnění svých povinností funkčně nezávislý;
o)
zajišťuje náležité následné kroky na základě zjištění a doporučení vyplývajících z různých zpráv o interním či externím auditu a hodnocení;
p)
přijímá potřebná bezpečnostní opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof, s přihlédnutím k případným doporučením odborníků na bezpečnost účastnících se poradních skupin;
q)
jmenuje úředníka pro bezpečnost;
r)
jmenuje inspektora ochrany údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001;
s)
do 22. května 2012 přijme praktická opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
t)
přijímá zprávy o technickém fungování SIS II podle čl. 50 odst. 4 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 4 rozhodnutí 2007/533/SVV a o technickém fungování VIS podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 17 odst. 3 rozhodnutí 2008/633/SVV;
u)
přijímá výroční zprávu o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 24 odst. 1 nařízení (ES) č. 2725/2000;
v)
vyjadřuje se ke zprávám evropského inspektora ochrany údajů o auditu podle článku 45 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008 a zajišťuje patřičná opatření v návaznosti na audit;
w)
zveřejňuje statistiky související se SIS II podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
x)
vypracovává statistiky o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 2725/2000;
y)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, podle čl. 31 odst. 8 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 46 odst. 8 rozhodnutí 2007/533/SVV spolu se seznamem úřadů vnitrostátních systémů SIS II (N.SIS II) a centrál SIRENE podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 7 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
z)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu určených orgánů podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 2725/2000;
aa)
vykonává veškeré další úkoly, které jí byly svěřeny v souladu s tímto nařízením.
2. Správní rada může radit výkonnému řediteli v jakékoli věci jednoznačně související s vývojem nebo provozním řízením rozsáhlých informačních systémů.
Článek 13
Složení správní rady
1. Správní rada se skládá z jednoho zástupce každého členského státu a dvou zástupců Komise.
2. Každý členský stát a Komise jmenují členy správní rady a jejich náhradníky do 22. ledna 2012. Po uplynutí této lhůty Komise správní radu svolá. Náhradníci zastupují členy v případě jejich nepřítomnosti.
3. Členové správní rady jsou jmenováni na základě vysoké úrovně svých relevantních zkušeností a odborných znalostí v oblasti rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů.
4. Funkční období členů činí čtyři roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Po uplynutí svého funkčního období nebo v případě odstoupení zastávají členové svou funkci až do okamžiku, kdy je jejich jmenování obnoveno nebo kdy jsou nahrazeni.
5. Na činnostech agentury se podílejí země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Každá z nich má ve správní radě jednoho zástupce a jednoho náhradníka.
Článek 14
Předsednictví správní rady
1. Správní rada volí ze svých členů předsedu a místopředsedu.
2. Funkční období předsedy a místopředsedy činí dva roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Skončí-li však jejich členství ve správní radě v průběhu jejich funkčního období, zaniká týmž dnem bez dalšího též jejich funkce předsedy či místopředsedy.
3. Předseda a místopředseda jsou voleni pouze z těch členů správní rady, které jmenují členské státy, jež jsou podle práva Unie v plné míře vázány legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání všech rozsáhlých informačních systémů, jež agentura řídí.
Článek 15
Zasedání správní rady
1. Zasedání správní rady se svolávají na žádost:
a)
jejího předsedy;
b)
alespoň jedné třetiny jejích členů;
c)
Komise;
d)
výkonného ředitele.
Správní rada koná řádná zasedání nejméně jednou za šest měsíců.
2. Zasedání správní rady se účastní výkonný ředitel.
3. Členům správní rady mohou být nápomocni odborníci, kteří jsou členy poradních skupin.
4. Europol a Eurojust se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se SIS II v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol se také může účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se VIS v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2008/633/SVV.
5. Správní rada může přizvat kohokoli, jehož stanovisko může být důležité, aby se zúčastnil jejích schůzí jako pozorovatel.
6. Sekretariát správní rady zajišťuje agentura.
Článek 16
Hlasování
1. Aniž je dotčen odstavec 5 tohoto článku, čl. 12 odst. 1 písm. j) a čl. 18 odst. 1 a 7, přijímá správní rada svá rozhodnutí většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Aniž je dotčen odstavec 3, má každý člen ve správní radě jeden hlas.
3. Každý člen jmenovaný členským státem, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému řízeného agenturou, může hlasovat o otázce, která se tohoto rozsáhlého informačního systému týká.
Dále může o otázkách souvisejících s určitým rozsáhlým informačním systémem hlasovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání takového rozsáhlého informačního systému.
4. Pokud jde o země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem, použije se článek 37.
5. V případě neshody mezi členy ohledně toho, zda výsledek hlasování má dopad na konkrétní rozsáhlý informační systém, se rozhodnutí o neexistenci dopadu přijímá dvoutřetinovou většinou.
6. Výkonný ředitel nehlasuje.
7. Jednací řád agentury stanoví podrobnější pravidla pro hlasování, zejména podmínky, za nichž může člen jednat v zastoupení jiného člena, a jakékoli případné požadavky na usnášeníschopnost.
Článek 17
Funkce a pravomoci výkonného ředitele
1. Agenturu řídí a zastupuje její výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel je při výkonu svých povinností nezávislý. Aniž jsou dotčeny příslušné pravomoci Komise a správní rady, výkonný ředitel nevyhledává ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani od žádného jiného subjektu.
3. Aniž je dotčen článek 12, nese výkonný ředitel plnou odpovědnost za plnění úkolů svěřených agentuře a podléhá postupu pro udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropským parlamentem.
4. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých úkolů.
5. Výkonný ředitel:
a)
zajišťuje běžnou správu agentury;
b)
zajišťuje fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
c)
připravuje a provádí postupy, rozhodnutí, strategie, programy a činnosti schválené správní radou v mezích stanovených tímto nařízením, prováděcími pravidly k němu a použitelným právem;
d)
vytváří a zavádí účinný systém umožňující pravidelné sledování a hodnocení:
i)
rozsáhlých informačních systémů, včetně statistik, a
ii)
agentury, a to i z hlediska účinného a účelného dosahování jejích cílů;
e)
účastní se schůzí správní rady bez práva hlasovat;
f)
ve vztahu k zaměstnancům agentury vykonává pravomoci stanovené v čl. 20 odst. 3 a řídí personální záležitosti;
g)
aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, stanoví požadavky na důvěrnost údajů k zajištění souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1987/2006, článkem 17 rozhodnutí 2007/533/SVV a čl. 26 odst. 9 nařízení (ES) č. 767/2008 a k uplatňování vhodných pravidel služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost pro všechny zaměstnance agentury, kteří musí pracovat s údaji Eurodacu;
h)
jedná a po schválení správní rady podepisuje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech s vládami hostitelských členských států.
6. Výkonný ředitel předkládá správní radě ke schválení zejména návrhy:
a)
ročního pracovního programu agentury a její výroční zprávy o činnosti, po konzultaci poradních skupin;
b)
finančních předpisů použitelných pro agenturu;
c)
víceletého pracovního programu;
d)
rozpočtu na nadcházející rok, sestaveného podle činností,
e)
víceletého plánu zaměstnanecké politiky;
f)
rámců pro hodnocení uvedené v článku 31;
g)
praktických opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
h)
nezbytných bezpečnostních opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof;
i)
zpráv o technickém fungování jednotlivých rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. t) a výroční zprávy o činnosti ústřední jednotky Eurodacu uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. u), na základě výsledků monitorování a hodnocení,
j)
ročního zveřejňovaného seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, včetně seznamu úřadů N.SIS II a centrál SIRENE, podle čl. 12 odst. 1 písm. y) a seznamu orgánů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. z) tohoto nařízení.
7. Výkonný ředitel vykonává veškeré další úkoly v souladu s tímto nařízením.
Článek 18
Jmenování výkonného ředitele
1. Výkonného ředitele agentury jmenuje správní rada na funkční období pěti let ze seznamu způsobilých kandidátů vybraných na základě otevřeného výběrového řízení pořádaného Komisí. V tomto výběrovém řízení bude stanoveno, že se v Úředním věstníku Evropské unie i jinde zveřejní výzva k vyjádření zájmu. Správní rada může požadovat nové řízení, dojde-li k závěru, že žádný z kandidátů na seznamu není vhodný. Správní rada jmenuje výkonného ředitele na základě osobních zásluh, zkušeností v oblasti rozsáhlých informačních systémů a správních, finančních a manažerských dovedností, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů. Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Před jmenováním je kandidát vybraný správní radou pozván, aby vystoupil před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděl na otázky jejich členů. Po tomto vystoupení Evropský parlament přijme stanovisko, v němž vyjádří svůj názor na vybraného kandidáta. Správní rada uvědomí Evropský parlament o způsobu, jakým k jeho stanovisku přihlédla. Se stanoviskem je až do jmenování kandidáta nakládáno jako s důvěrným dokumentem obsahujícím osobní údaje.
3. V průběhu devíti měsíců před skončením pětiletého funkčního období provede správní rada za úzké konzultace s Komisí hodnocení, ve kterém zhodnotí zejména výsledky dosažené v prvním funkčním období výkonného ředitele a způsob, jakým byly dosaženy.
4. Správní rada může s přihlédnutím k hodnotící zprávě a pouze v případech odůvodněných cíli a úkoly agentury jednou prodloužit funkční období výkonného ředitele o nejvýše tři roky.
5. Správní rada uvědomí o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele Evropský parlament. V měsíci před takovým prodloužením je výkonný ředitel pozván, aby vystoupil před příslušným výborem či příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl dotazy jejich členů.
6. Výkonný ředitel odpovídá správní radě.
7. Správní rada může výkonného ředitele odvolat. Přijímá toto rozhodnutí dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
Článek 19
Poradní skupiny
1. Správní radě poskytují odborné poznatky související s rozsáhlými informačními systémy, a zejména v rámci vypracovávání ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti, tyto poradní skupiny:
a)
poradní skupina pro SIS II;
b)
poradní skupina pro VIS;
c)
poradní skupina pro Eurodac;
d)
jakákoli jiná poradní skupina pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud tak stanoví příslušný legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
2. Každý členský stát, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému, a Komise jmenuje jednoho člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém, a to na dobu tří let; členové mohou být jmenováni opakovaně.
Zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém jmenuje rovněž Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
Každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, opatření souvisejících s Eurodacem a opatření souvisejících s jinými rozsáhlými informačními systémy, jež se účastní některého rozsáhlého informačního systému, jmenuje člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém.
3. Europol a Eurojust mohou každý jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II. Europol může také jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS.
4. Členové správní rady nesmějí být členy žádné z poradních skupin. Výkonný ředitel či jeho zástupce jsou oprávněni účastnit se všech schůzí poradních skupin jako pozorovatelé.
5. Postupy pro fungování a spolupráci poradních skupin stanoví jednací řád agentury.
6. Při vypracovávání stanoviska se členové každé poradní skupiny vynasnaží dosáhnout shody. Není-li shody dosaženo, vyjadřuje stanovisko poradní skupiny odůvodněný postoj většiny členů. Zaznamenáno je rovněž odůvodněné menšinové stanovisko nebo stanoviska. Ustanovení čl. 16 odst. 3 a 4 se použijí obdobně. Členové zastupující země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem mohou vyjadřovat svá stanoviska i k otázkám, o nichž nemají právo hlasovat.
7. Každý členský stát a každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem usnadňují činnost poradních skupin.
8. Co se týká předsednictví poradních skupin, použije se obdobně článek 14.
KAPITOLA IV
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 20
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury a na jejího výkonného ředitele se vztahuje služební řád a pravidla společně přijatá orgány Unie pro jeho uplatňování.
2. Pro účely provádění služebního řádu je agentura pokládána za agenturu ve smyslu čl. 1a odst. 2 služebního řádu úředníků.
3. Agentura vykonává ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci, které služební řád úředníků svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a pracovní řád orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy.
4. Zaměstnance agentury tvoří úředníci, dočasní zaměstnanci nebo smluvní zaměstnanci. Správní rada uděluje každoročně svůj souhlas v případech, kde by se smlouvy, jež má ředitel v úmyslu obnovit, staly podle pracovního řádu smlouvami na dobu neurčitou.
5. K plnění finančních úkolů, které jsou považovány za citlivé, nepřijímá agentura dočasné zaměstnance.
6. Komise a členské státy mohou do agentury vysílat na přechodnou dobu úředníky nebo národní odborníky. Za tímto účelem přijme správní rada nezbytná prováděcí pravidla, přičemž přihlédne k víceletému plánu zaměstnanecké politiky.
7. Aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, uplatňuje agentura vhodná pravidla týkající se služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
8. Správní rada po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků.
Článek 21
Veřejný zájem
Členové správní rady, výkonný ředitel a členové poradních skupin se zavazují jednat ve veřejném zájmu. Za tímto účelem učiní každoročně závazné písemné veřejné prohlášení.
Seznam členů správní rady se zveřejní na internetových stránkách agentury.
Článek 22
Dohoda o sídle a dohody o technických a zálohových místech
Nezbytná ujednání týkající se umístění agentury v hostitelských členských státech a zařízení, jež tyto členské státy poskytnou, a zvláštní pravidla vztahující se v hostitelských členských státech na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky jsou stanovena v dohodě o sídle agentury a v dohodách o technických a zálohových místech mezi agenturou a hostitelskými členskými státy, které jsou uzavřeny po schválení správní radou.
Článek 23
Výsady a imunity
Na agenturu se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
Článek 24
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu způsobenou jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
4. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody podle odstavce 3.
5. Osobní odpovědnost zaměstnanců agentury vůči agentuře se řídí služebním řádem.
Článek 25
Jazykový režim
1. Na agenturu se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (30).
2. Aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá podle článku 342 Smlouvy o fungování EU, jsou roční pracovní program a výroční zpráva o činnosti podle čl. 12 odst. 1 písm. j) a k) vypracovávány ve všech úředních jazycích Unie.
3. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury poskytuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 26
Přístup k dokumentům
1. Na základě návrhu výkonného ředitele a nejpozději šest měsíců po 1. prosinci 2012 přijme správní rada pravidla upravující přístup k dokumentům agentury v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001.
2. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost evropskému veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie za podmínek stanovených v článcích 228 a 263 Smlouvy o fungování EU.
Článek 27
Informační a komunikační činnosti
1. Agentura komunikuje v souladu s legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, jakož i z vlastního podnětu agentury v oblastech vymezených jejími úkoly. Agentura zejména zajišťuje, aby kromě zveřejňování uvedeného v čl. 12 odst. 1 písm. j), k), w) a y) a čl. 33 odst. 8 veřejnost a každý zúčastněný subjekt rychle obdržely objektivní, spolehlivé a snadno srozumitelné informace o její práci.
2. Správní rada stanoví praktická opatření pro používání odstavce 1.
Článek 28
Ochrana údajů
1. Aniž jsou dotčena ustanovení o ochraně údajů obsažená v legislativních nástrojích upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, na zpracování informací agenturou podle tohoto nařízení se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.
2. Správní rada stanoví opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 agenturou, zejména oddílu 8, který se týká inspektora ochrany údajů.
Článek 29
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných skutečností
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady stanovené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (31), včetně ustanovení o výměně, zpracování a uchovávání utajovaných skutečností a opatření v oblasti fyzické bezpečnosti.
2. Agentura rovněž uplatňuje bezpečnostní zásady týkající se zpracování citlivých neutajovaných skutečností, jak je přijala a provádí Komise.
3. V souladu s článkem 2 a s čl. 12 odst. 1 písm. p) správní rada rozhodne o vnitřní struktuře agentury, jež je nezbytná pro dodržování patřičných bezpečnostních zásad.
Článek 30
Zabezpečení agentury
1. Agentura odpovídá za bezpečnost a zachování pořádku v budovách, prostorech a na pozemcích, jež využívá. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady a příslušná ustanovení legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů.
2. Hostitelské členské státy přijmou veškerá účinná a přiměřená opatření pro zachování pořádku a bezpečnosti v bezprostřední blízkosti budov, prostor a pozemků využívaných agenturou, poskytnou agentuře náležitou ochranu v souladu s příslušnou dohodou o sídle agentury a příslušnými dohodami o technických a zálohových místech a osobám pověřeným agenturou zaručí do těchto budov, prostor a na tyto pozemky volný přístup.
Článek 31
Hodnocení
1. Do tří let od 1. prosince 2012, a poté každé čtyři roky, provede Komise za úzké konzultace se správní radou hodnocení činnosti agentury. Cílem tohoto hodnocení je posoudit, jakým způsobem a do jaké míry agentura účinně přispívá k provoznímu řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a plní úkoly stanovené v tomto nařízení. Toto hodnocení rovněž posoudí úlohu agentury v rámci strategie Unie zaměřené na koordinované, nákladově efektivní a soudržné informační prostředí na úrovni Unie, jež má být zpracována v následujících letech.
2. Komise vydá na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 a po konzultaci se správní radou doporučení o změnách tohoto nařízení, a to i za účelem jeho dalšího sladění se strategií Unie uvedenou v odstavci 1. Komise poté tato doporučení spolu se stanoviskem správní rady a příslušnými návrhy předá Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů.
KAPITOLA V
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 32
Rozpočet
1. Aniž jsou dotčeny jiné druhy příjmů, sestávají příjmy agentury
a)
z dotace od Unie zapsané do souhrnného rozpočtu Evropské unie (pod oddílem „Komise“);
b)
z příspěvku od zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem;
c)
z jakéhokoli finančního příspěvku členských států.
2. Výdaje agentury zahrnují mimo jiné odměny zaměstnanců, výdaje na správu a infrastrukturu, provozní náklady a výdaje spojené se smlouvami nebo dohodami uzavřenými agenturou. Výkonný ředitel každý rok sestavuje návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž zohlední činnosti agentury, a spolu s plánem pracovních míst jej předává správní radě.
3. Příjmy a výdaje agentury musí být vyrovnané.
4. Správní rada schválí na základě návrhu vypracovaného výkonným ředitelem návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok.
5. Správní rada předá návrh odhadu příjmů a výdajů agentury a obecné zásady, na nichž je tento odhad založen, Komisi a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem do 10. února každého roku a konečný odhad do 31. března každého roku.
6. Do 31. března každého roku správní rada předá Komisi a rozpočtovému orgánu:
a)
návrh ročního pracovního programu;
b)
aktualizovaný víceletý plán zaměstnanecké politiky vypracovaný podle pokynů stanovených Komisí;
c)
informace o počtu úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců podle služebního řádu pro roky n-1 a n a rovněž odhad pro rok n + 1;
d)
informace o nefinančních příspěvcích poskytnutých agentuře hostitelskými členskými státy;
e)
odhad zůstatku výsledného účtu plnění rozpočtu pro rok n-1.
7. Komise předloží odhad příjmů a výdajů rozpočtovému orgánu spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
8. Komise na základě tohoto odhadu zanese do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU.
9. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro agenturu. Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst agentury.
10. Rozpočet agentury přijímá správní rada. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se rozpočet upraví.
11. Pro každou změnu rozpočtu, včetně plánu pracovních míst, se použije stejný postup.
12. Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít významný finanční dopad na financování jejího rozpočtu, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov. Uvědomí o tom Komisi a rovněž země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Pokud některá složka rozpočtového orgánu hodlá zaujmout stanovisko, sdělí správní radě svůj úmysl do dvou týdnů od přijetí informací o projektu. Neobdrží-li agentura odpověď, může přikročit k plánované operaci.
Článek 33
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel předá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledků postupů hodnocení.
3. Do 1. března následujícího roku předloží účetní agentury účetnímu Komise a Účetnímu dvoru prozatímní účetní závěrky agentury se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
4. Do 31. března následujícího roku účetní agentury předloží rozpočtovému orgánu zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.
5. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímní účetní závěrce podle článku 129 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vypracuje výkonný ředitel konečnou účetní závěrku agentury na vlastní odpovědnost a předloží ji správní radě k vyjádření.
6. Správní rada ke konečné účetní závěrce agentury vydá stanovisko.
7. Do 1. července následujícího roku výkonný ředitel předá konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady rozpočtovému orgánu, účetnímu Komise, Účetnímu dvoru a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření související s Eurodacem.
8. Konečná účetní závěrka se zveřejňuje.
9. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Tuto odpověď zašle též správní radě.
10. Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za uvedený rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
11. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou do 15. května roku n + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n.
Článek 34
Finanční předpisy
Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční přepisy použitelné na agenturu. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 pouze v případě, že je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti agentury, a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 35
Boj proti podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se použije nařízení (ES) č. 1073/1999.
2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně vydá odpovídající předpisy platné pro všechny její zaměstnance.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků od agentury a zaměstnanců zodpovědných za přidělování těchto prostředků.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 36
Přípravná opatření
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz agentury až do doby, než bude mít agentura provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
2. Do doby, než se výkonný ředitel ujme svých povinností po jmenování správní radou v souladu s článkem 18, může Komise pro tento účel dočasně přidělit omezený počet svých úředníků, včetně jednoho k plnění funkcí výkonného ředitele. Dočasného výkonného ředitele lze jmenovat až po svolání správní rady v souladu s čl. 13 odst. 2.
Pokud dočasný výkonný ředitel nedodržuje povinnosti stanovené tímto nařízením, může správní rada požádat Komisi o přidělení nového dočasného výkonného ředitele.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v rozpočtu agentury, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst agentury. Správní rada může pravomoci dočasného výkonného ředitele v odůvodněných případech omezit.
Článek 37
Účast zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem
Podle příslušných ustanovení dohod o přidružení se přijmou ujednání s cílem určit mimo jiné povahu a rozsah a podrobná pravidla účasti zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem na práci agentury, včetně poskytování finančních příspěvků, zaměstnanců a hlasovacích práv.
Článek 38
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Agentura převezme úkoly stanovené v článcích 3 až 9 dne 1. prosince 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se smlouvami.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
UREDBA (EU) št. 1077/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 25. oktobra 2011
o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 74, člena 77(2)(a) in (b), člena 78(2)(e), člena 79(2)(c), člena 82(1)(d), člena 85(1), člena 87(2)(a) in člena 88(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Druga generacija schengenskega informacijskega sistema (SIS II) je bila vzpostavljena z Uredbo (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (2) ter Sklepom Sveta 2007/533/PNZ z dne 12. junija 2007 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (3). V Uredbi (ES) št. 1987/2006 in Sklepu 2007/533/PNZ je določeno, da je za operativno upravljanje centralnega SIS II v prehodnem obdobju odgovorna Komisija. Po tem prehodnem obdobju bo za operativno upravljanje centralnega SIS II in nekatere vidike komunikacijske infrastrukture odgovoren organ za upravljanje.
(2)
Vizumski informacijski sistem (VIS) je bil vzpostavljen z Odločbo Sveta 2004/512/ES z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) (4). V Uredbi (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (5) je določeno, da je v prehodnem obdobju za operativno upravljanje VIS odgovorna Komisija. Po tem prehodnem obdobju bo za operativno upravljanje VIS, nacionalnih vmesnikov in nekatere vidike komunikacijske infrastrukture odgovoren organ za upravljanje.
(3)
Eurodac je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (6). Uredba Sveta (ES) št. 407/2002 (7) določa potrebna izvedbena pravila.
(4)
Treba je ustanoviti organ za upravljanje, da bi po prehodnem obdobju zagotovili operativno upravljanje SIS II, VIS in Eurodac ter nekaterih vidikov komunikacijske infrastrukture in morda tudi operativno upravljanje drugih obsežnih informacijskih (IT) sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, za kar je treba sprejeti posebne zakonodajne instrumente.
(5)
Da bi ustvarili sinergijo, mora za operativno upravljanje teh obsežnih IT sistemov skrbeti en subjekt, s čimer bi izkoristili ekonomijo obsega, ustvarili kritično maso in zagotovili največji možni izkoristek kapitala in človeških virov.
(6)
V skupnih izjavah, priloženih zakonodajnim instrumentom o SIS II in VIS, sta Evropski parlament in Svet pozvala Komisijo, naj po opravljeni oceni učinka predloži potrebne zakonodajne predloge, zato da se dolgoročno operativno upravljanje SIS II in nekaterih vidikov komunikacijske infrastrukture ter VIS poveri agenciji.
(7)
Ker bi moral biti organ za upravljanje pravno, upravno in finančno neodvisen, bi ga bilo treba ustanoviti kot regulativno agencijo („agencija“), ki je pravna oseba. Kot je bilo dogovorjeno, bi moral biti sedež agencije v Talinu (Estonija). Ker pa se naloge, povezane s tehničnim razvojem in pripravami na operativno upravljanje SIS II in VIS, opravljajo v Strasbourgu (Francija) in ker je bil podporni center za te IT sisteme vzpostavljen v Sankt Johannu im Pongau (Avstrija), bi to moralo ostati nespremenjeno. Na teh dveh lokacijah bi morali tudi izvajati naloge, povezane s tehničnim razvojem in operativnim upravljanjem Eurodac, in vzpostaviti podporni center za Eurodac. To bi moralo veljati tudi za tehnični razvoj in operativno upravljanje drugih obsežnih IT sistemov s področja svobode, varnosti in pravice ter, če je tako določeno v zadevnem zakonodajnem instrumentu, podpornega centra, ki lahko zagotovi delovanje obsežnega IT sistema v primeru odpovedi tega sistema.
(8)
Naloge organa za upravljanje, določene v uredbah (ES) št. 1987/2006 in (ES) št. 767/2008, bi morala zato opravljati agencija. Te naloge vključujejo nadaljnji tehnični razvoj.
(9)
V skladu z uredbama (ES) št. 2725/2000 in (ES) št. 407/2002 je bila v okviru Komisije vzpostavljena centralna enota, odgovorna za upravljanje osrednje zbirke podatkov Eurodac in druge naloge v zvezi s tem. Da bi izkoristili sinergije, bi morala agencija z dnem, ko začne opravljati svoje naloge, prevzeti naloge Komisije, povezane z operativnim upravljanjem sistema Eurodac, vključno z nekaterimi nalogami v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo.
(10)
Glavna naloga agencije bi moralo biti operativno upravljanje SIS II, VIS in Eurodac in, če bo tako odločeno, drugih obsežnih IT sistemov s področja svobode varnosti in pravice. Agencija bi morala biti odgovorna tudi za tehnične ukrepe, povezane s poverjenimi nalogami, ki niso normativnega značaja. Pri tem ne bi smela posegati v tiste normativne naloge, za katere je izključno pristojna Komisija oziroma pri katerih Komisiji pomaga odbor v skladu s posameznimi zakonodajnimi instrumenti o sistemih, ki jih operativno upravlja agencija.
(11)
Poleg tega bi morala agencija opravljati naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi SIS II, VIS in Eurodac in drugih IT sistemov, za katere bo morda pristojna v prihodnje.
(12)
Na podlagi členov 67 do 89 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) bi lahko bila agencija na podlagi ustreznega zakonodajnega instrumenta odgovorna tudi za pripravo, razvoj in operativno upravljanje drugih obsežnih IT sistemov. Agencija bi morala biti za te naloge zadolžena le na podlagi posebnih in naknadnih zakonodajnih instrumentov ter po opravljeni oceni učinka.
(13)
Agencija bi morala biti v skladu s členom 49(6)(a) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8), na izrecno in natančno zahtevo Komisije odgovorna za spremljanje raziskav in pilotne projekte v zvezi z obsežnimi IT sistemi na podlagi uporabe členov 67 do 89 PDEU. Pri pilotnih projektih bi bilo treba posebno pozornost nameniti strategiji Evropske unije za upravljanje informacij.
(14)
Prenos operativnega upravljanja obsežnih IT sistemov s področja svobode, varnosti in pravice na agencijo nebi smel vplivati na posebna pravila, ki se uporabljajo za te sisteme. Za vse obsežne IT sisteme, katerih operativno upravljanje se prenese na agencijo, se dosledno uporabljajo zlasti posebna pravila o namenu, pravici dostopa, varnostnih ukrepih in dodatnih zahtevah glede varstva podatkov.
(15)
Za učinkovit nadzor dejavnosti agencije bi morale biti v upravnem odboru zastopane države članice in Komisija. Upravnemu odboru bi se naj naložilo opravljanje ustreznih nalog, zlasti sprejetje letnega delovnega programa, izvajanje njegovih dejavnosti v zvezi s proračunom agencije, sprejetje finančnih pravil, ki se uporabljajo za agencijo, imenovanje izvršnega direktorja ter določitev postopkov za sprejemanje odločitev izvršnega direktorja v zvezi z operativnimi nalogami agencije.
(16)
Kar zadeva SIS II, bi morala imeti Evropski policijski urad (Europol) in Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) na sejah upravnega odbora status opazovalca, če so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo Sklepa 2007/533/PNZ, saj imata v skladu z navedenim sklepom oba pravico do dostopa do podatkov, vnesenih v SIS II, in neposrednega iskanja po njih. Europolu in Eurojustu bi bilo treba omogočiti, da v svetovalno skupino za SIS II, ustanovljeno v skladu s to uredbo, imenujeta vsak svojega predstavnika.
(17)
Kar zadeva VIS, bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora status opazovalca, če so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo Sklepa Sveta 2008/633/PNZ z dne 23. junija 2008 o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (9). Europolu bi bilo treba omogočiti, da v svetovalno skupino za VIS, ustanovljeno v skladu s to uredbo, imenuje svojega predstavnika.
(18)
Države članice bi morale imeti v zvezi z obsežnim IT sistemom glasovalno pravico v upravnem odboru agencije, če je po pravu Unije za njih pravno zavezujoč kateri koli pravni instrument, ki ureja razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo takšnega sistema. Danska bi tudi morala imeti glasovalno pravico v zvezi z obsežnim IT sistemom, če se v skladu s členom 4 Protokola (št. 22) o stališču Danske, priloženem Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU (v nadaljnjem besedilu: „Protokol o stališču Danske“) odloči, da bo zakonodajni instrument, ki ureja razvoj, ustanovitev, delovanje in uporabo navedenega sistema, prenesla v svoje notranje pravo.
(19)
Države članice bi morale imenovati člana v svetovalno skupino za obsežni IT sistem, če je po pravu Unije za njih pravno zavezujoč kateri koli zakonodajni instrument, ki ureja razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo takšnega sistema. Poleg tega bi morala Danska imenovati člana v svetovalno skupino za obsežni IT sistem, če se v skladu s členom 4 Protokola o stališču Danske odloči, da bo zakonodajni instrument, ki ureja razvoj, ustanovitev, delovanje in uporabo tega obsežnega IT sistema, prenesla v svoje notranje pravo.
(20)
Za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti agencije bi ji bilo treba zagotoviti samostojen proračun s prihodki iz splošnega proračuna Evropske unije. Za financiranje agencije bi se moral uporabljati sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (10). Uporabljati bi se morala proračunski postopek in razrešnica. Revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih poslov bi moralo opraviti Računsko sodišče.
(21)
Agencija bi morala sodelovati z drugimi agencijami Unije, zlasti s tistimi, ki delujejo na področju svobode, varnosti in pravice, predvsem z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in pri tem upoštevati njihove pristojnosti. Po potrebi bi se morala glede omrežne varnosti posvetovati z Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij.
(22)
Pri zagotavljanju razvoja in operativnega upravljanja obsežnih IT sistemov bi morala agencija spoštovati evropske in mednarodne standarde in upoštevati najstrožje strokovne zahteve, zlasti strategijo Evropske unije za upravljanje informacij.
(23)
Agencija bi pri obdelavi osebnih podatkov morala uporabljati Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takšnih podatkov (11). Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral imeti možnost od agencije pridobiti dostop do vseh podatkov, ki jih potrebuje za preiskave. V skladu s členom 28 Uredbe (ES) št. 45/2001 se je Komisija posvetovala z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je podal svoje mnenje 7. decembra 2009.
(24)
Za zagotovitev preglednega delovanja agencije bi bilo treba zanjo uporabljati Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (12). Delovanje agencije v skladu s členom 228 PDEU preverja evropski varuh človekovih pravic.
(25)
Za agencijo bi bilo treba uporabljati Uredbo Evropskega Parlamenta in Sveta (ES) št. 1073/1999 z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (13), agencija pa bi morala pristopiti k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (14).
(26)
Države članice gostiteljice agencije zagotovijo najboljše možne razmere za njeno pravilno delovanje, na primer z večjezičnim in evropsko usmerjenim izobraževanjem ter ustreznimi prometnimi povezavami.
(27)
Da se zagotovijo odprti in pregledni pogoji zaposlovanja ter enaka obravnava zaposlenih, bi bilo treba za osebje agencije in izvršnega direktorja uporabljati Kadrovske predpise za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: „kadrovski predpisi za uradnike“) in Pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Unije (v nadaljnjem besedilu: „pogoji za zaposlitev“), iz Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (15) (v nadaljnjem besedilu skupaj: „kadrovski predpisi“), med drugim tudi pravila glede poklicne skrivnosti ali druge enakovredne obveze glede zaupnosti.
(28)
Agencija je organ, ki ga je Unija ustanovila v smislu člena 185(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in bi morala v skladu s tem sprejeti svoja finančna pravila.
(29)
Za agencijo bi se morala uporabljati Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 (16) o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.
(30)
Ker ciljev te uredbe, namreč ustanovitve agencije na ravni Unije, odgovorne za operativno upravljanje in po potrebi razvoj obsežnih IT sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, ni mogoče zadovoljivo doseči na ravni držav članic in so zato zaradi obsega in učinka ukrepa lažje uresničljivi na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev.
(31)
V tej uredbi so upoštevane temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah v skladu s členom 6(1) PEU.
(32)
V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki je zato ne zavezuje in je ne uporablja. Ker ta uredba, kolikor zadeva SIS II in VIS, pomeni nadaljnji razvoj schengenskega pravnega reda, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v roku šestih mesecev po dnevu sprejetja te uredbe odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. Danska v skladu s členom 3 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, vložene na Danskem ali v kateri koli drugi državi članici Evropske unije in o „Eurodacu“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (17) obvesti Komisijo, ali bo v svoje notranje pravo prenesla določbe te uredbe, ki urejajo Eurodac.
(33)
Združeno kraljestvo v skladu s členom 5(1) Protokola (št. 19) o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen PEU in PDEU (v nadaljnjem besedilu: „Protokol o schengenskem pravnem redu“) ter členom 8(2) Sklepa 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (18) sodeluje pri tej uredbi, kolikor se njene določbe nanašajo na SIS II, kot ga ureja Sklep 2007/533/PNZ.
Združeno kraljestvo je z dopisom z dne 5. oktobra 2010, naslovljenim na predsednika Sveta, v skladu s členom 4 Protokola o schengenskem pravnem redu zaprosilo za možnost sodelovanja pri sprejetju te uredbe, kolikor njene določbe nadgrajujejo določbe schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na SIS II, kot ga ureja Uredba (ES) št. 1987/2006, ter VIS in pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom 2000/365/ES ne sodeluje. Na podlagi prošnje Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske je bilo Združenemu kraljestvu sodelovanje pri tej uredbi odobreno na podlagi člena 1 Sklepa Sveta 2010/779/EU z dne 14. decembra 2010 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda v zvezi z ustanovitvijo Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice (19). Poleg tega je Združeno kraljestvo v skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega PEU in PDEU (v nadaljnjem besedilu: „Protokol o stališču Združenega kraljestva in Irske“), z dopisom z dne 23. septembra 2009 uradno obvestilo predsednika Sveta o svoji nameri, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe, kolikor se njene določbe navezujejo na Eurodac. Zato Združeno kraljestvo sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki ga zavezuje in jo uporablja.
(34)
Ta uredba, kolikor se njene določbe nanašajo na SIS II, kot ga ureja Uredba (ES) št. 1987/2006, in VIS, pomeni nadgradnjo določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (20), ne sodeluje.
Irska v skladu s členom 4 Protokola o schengenskem pravnem redu, ni zaprosila, da bi sodelovala pri sprejetju te uredbe. Irska zato ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki je ne zavezuje in je ne uporablja, kolikor njeni ukrepi nadgrajujejo določbe schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na SIS II, kot ga ureja Uredba (ES) št. 1987/2006, in VIS.
V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, Irska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, kolikor se navezuje na določbe o Eurodacu, zato je ne zavezuje niti ne uporablja. Ker zaradi tega ni mogoče zagotoviti, da bi se ta uredba v celoti uporabljala na Irskem, kot je določeno v členu 288 PDEU, Irska ne sodeluje pri sprejemanju te uredbe, zanjo ni zavezujoča, niti se v njej ne uporablja brez poseganja v njene pravice v skladu s prej navedenima protokoloma.
(35)
Za Islandijo in Norveško pomeni ta uredba, kolikor se nanaša na SIS II in VIS, nadgradnjo določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi slednje k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (21), ki sodijo na področje iz točk A, B in G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma (22). Kar zadeva Eurodac, ta uredba pomeni nov ukrep v zvezi z Eurodac v smislu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem (23). Zato bi morali delegaciji Republike Islandije in Kraljevine Norveške, če se bosta odločili to uredbo prenesti v svoj notranji pravni red, sodelovati v upravnem odboru agencije. Da bi določili podrobna pravila sodelovanja Republike Islandije in Kraljevine Norveške v dejavnostih agencije, kot so na primer glasovalne pravice, bi bilo treba določiti v posebnem dogovoru med Unijo in tema državama.
(36)
Za Švico pomeni ta uredba, kolikor se nanaša na SIS II in VIS, nadgradnjo določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (24), ki sodijo na področje iz točk A, B in G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (25). Kar zadeva Eurodac, pomeni ta uredba nov ukrep v smislu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (26). Zato bi morala delegacija Švicarske konfederacije, če se bo odločila prenesti to uredbo v svoj notranji pravni red, sodelovati v upravnem odboru agencije. Da bi določili podrobna pravila sodelovanja Švicarske konfederacije pri dejavnostih agencije, kot so na primer glasovalne pravice, bi bilo treba določiti v posebnem dogovoru med Unijo in to državo.
(37)
Za Lihtenštajn pomeni ta uredba, kolikor se nanaša na SIS II in VIS, nadgradnjo določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (27), ki sodijo na področje iz točk A, B in G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/ES (28). Kar zadeva Eurodac, pomeni ta uredba nov ukrep v smislu Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali Švici (29). Zato bi morala delegacija Kneževine Lihtenštajn sodelovati v upravnem odboru agencije. Da bi določili pravila sodelovanja Kneževine Lihtenštajn pri dejavnostih agencije, kot so na primer glasovalne pravice, bi bilo treba določiti v posebnem dogovoru med Unijo in to državo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
VSEBINA
Člen 1
Ustanovitev agencije
1. Ustanovi se Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih IT sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (v nadaljnjem besedilu: „agencija“).
2. Agencija je odgovorna za operativno upravljanje druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II), vizumskega informacijskega sistema (VIS) in Eurodac.
3. Agencija je lahko na podlagi ustreznega zakonodajnega instrumenta, ki temelji na členih 67 do 89 PDEU, odgovorna za zasnovo, razvoj in operativno upravljanje obsežnih IT sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, razen tistih iz odstavka 2, ob upoštevanju razvoja raziskav iz člena 8 in rezultatov pilotnih projektov iz člena 9 te uredbe.
4. Operativno upravljanje obsega vse naloge, potrebne za delovanje obsežnih IT sistemov v skladu s specifičnimi določbami, ki se zanje uporabljajo, tudi odgovornost za komunikacijsko infrastrukturo, ki jo uporabljajo. Med temi obsežnimi IT sistemi ni mogoča izmenjava podatkov ali izmenjava informacij ali znanja, razen če to ni določeno v posamezni pravni podlagi.
Člen 2
Cilji
Brez vpliva na naloge Komisije in držav članic na podlagi zakonodajnih instrumentov, ki urejajo obsežne IT sisteme, agencija zagotavlja:
(a)
učinkovito, varno in neprekinjeno delovanje obsežnih IT sistemov;
(b)
učinkovito in finančno pregledno upravljanje obsežnih IT sistemov;
(c)
ustrezno visoko kakovost storitev za uporabnike obsežnih IT sistemov;
(d)
kontinuiteto in neprekinjene storitve;
(e)
visoko raven varovanja podatkov v skladu z veljavnimi pravili, vključno s specifičnimi določbami za posamezne obsežne IT sisteme;
(f)
ustrezno raven varnosti podatkov in fizične varnosti v skladu z veljavnimi pravili, med drugim določbami, ki se uporabljajo za posamezne obsežne IT sisteme, in
(g)
ustrezno strukturo za upravljanje projekta, da bi zagotovili učinkovit razvoj obsežnih IT sistemov.
POGLAVJE II
NALOGE
Člen 3
Naloge v zvezi s SIS II
V zvezi s SIS II, Agencija opravlja:
(a)
naloge, za katere je upravni odbor pristojen v skladu z Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklepom 2007/533/PNZ, in
(b)
naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi SIS II, zlasti za osebje SIRENE (SIRENE - zahtevek po dodatnih informacijah na nacionalni ravni) in usposabljanjem strokovnjakov o tehničnih vidikih SIS II v okviru schengenske evalvacije.
Člen 4
Naloge v zvezi z VIS
V zvezi z VIS, Agencija opravlja:
(a)
naloge, za katere je upravni odbor pristojen v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2008 in Sklepom 2008/633/PNZ, in
(b)
naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi VIS.
Člen 5
Naloge v zvezi z Eurodac
V zvezi z Eurodac, Agencija opravlja:
(a)
naloge, podeljene Komisiji kot pristojnemu organu za operativno upravljanje sistema Eurodac v skladu z uredbama (ES) št. 2725/2000 in (ES) št. 407/2002;
(b)
naloge, povezane s komunikacijsko infrastrukturo, in sicer: nadzor, varnost in usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom, in
(c)
naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi Eurodac.
Člen 6
Naloge, povezane z zasnovo, razvojem in operativnim upravljanjem drugih obsežnih IT sistemov
Če je agencija odgovorna za zasnovo, razvoj in operativno upravljanje drugih obsežnih IT sistemov iz člena 1(3), po potrebi opravlja naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi teh sistemov.
Člen 7
Naloge, povezane s komunikacijsko infrastrukturo
1. Agencija opravlja naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo, za katere je pristojen upravni odbor v skladu s zakonodajnimi instrumenti o razvoju, vzpostavitvi, delovanju in uporabi obsežnih IT sistemov iz člena 1(2).
2. V skladu z zakonodajnimi instrumenti iz odstavka 1 so naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo, vključno z operativnim upravljanjem in varnostjo, razdeljene med agencijo in Komisijo. Da bi zagotovili skladnost med izvajanjem svojih odgovornosti, Komisija in agencija skleneta operativne delovne dogovore, ki se vključijo v memorandum o soglasju.
3. Komunikacijska infrastruktura se ustrezno upravlja in nadzoruje za zaščito od ogroženosti ter da bi se zagotovila njena varnost in varnost obsežnih IT sistemov, vključno z varnostjo podatkov, ki se izmenjujejo prek komunikacijske infrastrukture.
4. Sprejmejo se ustrezni ukrepi, vključno z varnostnimi načrti, da bi med drugim preprečili nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali izbris osebnih podatkov med njihovim prenosom ali med prenosom nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi tehnikami šifriranja. Zagotovi se, da se operativni podatki v zvezi s sistemom prek komunikacijske infrastrukture razpošiljajo le v šifrirani obliki.
5. Naloge v zvezi z operativnim upravljanjem komunikacijske infrastrukture se lahko prenesejo na zunanje zasebne subjekte ali organe v skladu z zadevnimi določbami Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. V takem primeru bodo za ponudnike omrežja veljali varnostni ukrepi iz odstavka 4, ti ponudniki pa nikakor ne bodo imeli dostopa do operativnih podatkov SIS II, VIS ali Eurodac ali do izmenjave podatkov SIRENE, povezane s SIS II.
6. Brez vpliva na veljavne pogodbe o mrežah sistemov SIS II, VIS in Eurodac, je upravljanje ključev za šifriranje še naprej v pristojnosti agencije in se ne sme prenesti na kateri koli zunanji zasebni subjekt.
Člen 8
Spremljanje raziskav
1. Agencija spremlja razvoj raziskav, pomembnih za operativno upravljanje SIS II, VIS, Eurodac in drugih obsežnih IT sistemov.
2. Agencija redno obvešča Evropski parlament, Svet in Komisijo, ko gre za vprašanja o varstvu podatkov, pa tudi evropskega nadzornika za varstvo podatkov o razvoju dogodkov iz odstavka 1.
Člen 9
Pilotni projekti
1. Agencija lahko samo na izrecno in natančno zahtevo Komisije, ki je obvestila Evropski parlament in Svet vsaj tri mesece vnaprej in potem, ko je odločitev o tem sprejel upravni odbor, v skladu s členom 12(1)(l) izvaja pilotne projekte, kot jih določa člen 49(6)(a) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, za razvoj oziroma operativno upravljanje obsežnih IT sistemov na podlagi členov 67 do 89 PDEU.
Agencija o izvajanju pilotnih projektov iz prvega pododstavka redno obvešča Evropski parlament in Svet, ko gre za vprašanja o varstvu podatkov, pa tudi evropskega nadzornika za varstvo podatkov.
2. Odobritve finančnih sredstev za pilotne projekte, ki jih zahteva Komisija, se vključijo v proračun za največ dve zaporedni proračunski leti.
POGLAVJE III
SESTAVA IN ORGANIZACIJA
Člen 10
Pravni položaj
1. Agencija je organ Unije in pravna oseba.
2. Agencija ima v vseh državah članicah najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalno pravo. Zlasti lahko pridobiva ali odtujuje premičnine in nepremičnine ter je lahko stranka v sodnem postopku. Lahko tudi sklepa sporazume o sedežu agencije in lokacijah, vzpostavljenih v skladu z odstavkom 4, z državami članicami, na ozemlju katerih se nahajajo sedež ter tehnične in podporne lokacije (v nadaljnjem besedilu: „države članice gostiteljice“).
3. Agencijo zastopa izvršni direktor.
4. Sedež agencije je v Talinu, Estonija.
Naloge, povezane z razvojem in operativnim upravljanjem iz člena 1(3) in členov 3, 4, 5 in 7, se opravljajo v Strasbourgu, Francija.
Podporni center, ki bo lahko zagotavljal delovanje obsežnega IT sistema v primeru njegove odpovedi, se vzpostavi v kraju Sankt Johann im Pongau, Avstrija, če je to določeno v zakonodajnem instrumentu o razvoju, vzpostavitvi, delovanju in uporabi podpornega centra.
Člen 11
Sestava
1. Vodstveni organi in organi upravljanja agencije so:
(a)
upravni odbor;
(b)
izvršni direktor;
(c)
svetovalne skupine.
2. V strukturo agencije so vključeni tudi:
(a)
uradna oseba za varstvo podatkov;
(b)
uradna oseba, pristojna za varnost;
(c)
računovodja.
Člen 12
Naloge upravnega odbora
1. Da bi zagotovil, da so naloge agencije opravljene, upravni odbor:
(a)
v skladu s členom 18 imenuje, in če je to potrebno, razreši izvršnega direktorja;
(b)
izvaja disciplinski nadzor nad izvršnim direktorjem in spremlja njegovo uspešnost pri opravljanju nalog ter izvajanju odločitev upravnega odbora;
(c)
po posvetovanju s Komisijo določi organizacijsko sestavo agencije;
(d)
po posvetovanju s Komisijo določi poslovnik agencije;
(e)
na predlog izvršnega direktorja potrdi sporazum o sedežu agencije in sporazume o tehničnih in podpornih lokacijah, vzpostavljenih v skladu s členom 10(4), ki jih z državami članicami gostiteljicami podpiše izvršni direktor;
(f)
v soglasju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe iz člena 110 kadrovskih predpisov za uradnike;
(g)
sprejme potrebne izvedbene ukrepe za začasno dodelitev nacionalnih strokovnjakov agenciji;
(h)
v skladu z nalogami iz poglavja II sprejme večletni delovni program na podlagi osnutka iz člena 17, ki ga izvršni direktor predloži po posvetovanju s svetovalnimi skupinami iz člena 19 in po tem, ko je prejel mnenje Komisije. Večletni delovni program brez poseganja v letni proračunski postopek vsebuje večletno oceno proračuna in predhodne ocene, da bi se določili cilji in posamezne faze večletnega načrta;
(i)
sprejme večletni načrt kadrovske politike in osnutek letnega delovnega programa ter ju do 31. marca vsako leto predloži Komisiji in proračunskemu organu;
(j)
vsako leto do 30. septembra, po tem, ko prejme mnenje Komisije z dvotretjinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico, ter v skladu z letnim proračunskim postopkom in zakonodajnim programom Unije za področja iz členov 67 do 89 PDEU sprejme letni delovni program agencije za prihodnje leto in zagotovi, da se sprejeti delovni program pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji ter objavi;
(k)
vsako leto do 31. marca sprejme splošno poročilo o delu agencije za preteklo leto, v katerem so zlasti opisani doseženi rezultati v primerjavi s cilji letnega delovnega programa in ga do 15. junija istega leta pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču; letno poročilo o delu se objavi;
(l)
opravlja svoje naloge v zvezi s proračunom agencije, vključno z izvajanjem pilotnih projektov iz člena 9, v skladu s členom 32, členom 33(6) in členom 34;
(m)
sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za agencijo v skladu s členom 34;
(n)
imenuje računovodjo, ki je funkcijsko neodvisen pri opravljanju svojih dolžnosti;
(o)
ustrezno ukrepa glede ugotovitev in priporočil iz posameznih notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen;
(p)
sprejme potrebne varnostne ukrepe z varnostnim načrtom, načrtom za neprekinjeno poslovanje in sanacijski načrt po nesreči, upoštevajoč morebitna priporočila strokovnjakov za varnost iz svetovalnih skupin;
(q)
imenuje uradno osebo, pristojno za varnost;
(r)
v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 imenuje uradno osebo za varstvo podatkov;
(s)
določi praktično ureditev za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001 do 22. maja 2012;
(t)
sprejme poročila o tehničnem delovanju SIS II v skladu s členom 50(4) Uredbe (ES) št. 1987/2006 in členom 66(4) Sklepa 2007/533/PNZ ter VIS v skladu s členom 50(3) Uredbe (ES) št. 767/2008 in členom 17(3) Sklepa 2008/633/PNZ;
(u)
sprejme letno poročilo o dejavnostih centralne enote Eurodac v skladu s členom 24(1) Uredbe (ES) št. 2725/2000;
(v)
v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1987/2006 in členom 42(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 da pripombe na poročila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o revizijah ter zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje po revizijah;
(w)
v skladu s členom 50(3) Uredbe (ES) št. 1987/2006 in členom 66(3) Sklepa 2007/533/PNZ objavi statistične podatke v zvezi s SIS II;
(x)
pripravi statistični prikaz delovanja centralne enote Eurodac v skladu s členom 3(3) Uredbe (ES) št. 2725/2000;
(y)
zagotovi, da se vsako leto objavi seznam pristojnih organov, ki so pooblaščeni za neposredno iskanje podatkov, shranjenih v SIS II, v skladu s členom 31(8) Uredbe (ES) št. 1987/2006 in členom 46(8) Sklepa 2007/533/PNZ, skupaj s seznamom uradov nacionalnih sistemov SIS II (N. SIS II) in uradov SIRENE, kakor je navedeno v členu 7(3) Uredbe (ES) št. 1987/2006 in členu 7(3) Sklepa 2007/533/PNZ;
(z)
zagotovi, da se vsako leto objavi seznam organov, določenih v skladu s členom 15(2) Uredbe (ES) št. 2725/2000;
(aa)
opravlja vse druge naloge, ki so mu naložene v skladu s to uredbo.
2. Upravni odbor lahko izvršnemu direktorju svetuje o kateri koli zadevi, ki je tesno povezana z razvojem ali operativnim upravljanjem obsežnih IT sistemov.
Člen 13
Sestava upravnega odbora
1. Upravni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države članice in dva predstavnika Komisije.
2. Vse države članice in Komisija imenujejo člane upravnega odbora in nadomestne člane do 22. januarja 2012. Po tem roku Komisija skliče upravni odbor. Člane v njihovi odsotnosti nadomeščajo nadomestni člani.
3. Člani upravnega odbora so imenovani na podlagi njihovih izkušenj na visoki ravni, strokovnosti na področju obsežnih IT sistemov na področju svobode, varnosti in pravice in poznavanja varstva podatkov.
4. Mandat članov traja štiri leta. Obnovi se lahko enkrat. Po koncu mandata ali v primeru odstopa opravljajo člani svojo funkcijo do ponovnega imenovanja ali do zamenjave.
5. Države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda in ukrepov, povezanih z Eurodac, sodelujejo v agenciji. Vsaka imenuje enega predstavnika in nadomestnega predstavnika v upravni odbor.
Člen 14
Predsedovanje upravnemu odboru
1. Upravni odbor izmed svojih članov izvoli predsednika in njegovega namestnika.
2. Mandat predsednika in njegovega namestnika traja dve leti. Ta mandat je lahko enkrat podaljšan. Vendar, če jima med mandatom preneha članstvo v upravnem odboru, se jima z istim dnem izteče tudi mandat.
3. Za predsednika in njegovega namestnika so lahko izvoljeni samo tisti člani upravnega odbora, ki jih imenujejo tiste države članice, za katere so po pravu Unije zakonodajni instrumenti o razvoju, vzpostavitvi, delovanju in uporabi vseh obsežnih IT sistemov, ki jih upravlja agencija, v celoti zavezujoči.
Člen 15
Sestanki upravnega odbora
1. Sestanki upravnega odbora se skličejo na zahtevo:
(a)
predsednika;
(b)
vsaj tretjine članov;
(c)
Komisije;
(d)
izvršnega direktorja.
Upravni odbor ima redni sestanek vsaj vsakih šest mesecev.
2. Izvršni direktor agencije sodeluje na sestankih upravnega odbora.
3. Članom upravnega odbora lahko pomagajo strokovnjaki, ki so člani svetovalnih skupin.
4. Europol in Eurojust se lahko udeležujeta sestankov upravnega odbora kot opazovalca, kadar je na dnevnem redu vprašanje glede SIS II v povezavi z uporabo Sklepa 2007/533/PNZ. Europol se prav tako lahko udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec, kadar je na dnevnem redu vprašanje glede VIS v povezavi z uporabo Sklepa 2008/633/PNZ.
5. Upravni odbor lahko povabi na sestanke kot opazovalca kogar koli, čigar mnenje bi bilo lahko pomembno.
6. Sekretariat za upravni odbor zagotovi agencija.
Člen 16
Glasovanje
1. Brez vpliva na odstavek 5 tega člena in člen 12(1)(j) ter člen 18(1) in (7) se odločitve upravnega odbora sprejmejo z absolutno večino vseh članov, ki imajo glasovalno pravico.
2. Brez vpliva na odstavek 3 ima vsak član upravnega odbora en glas.
3. Vsak član, ki ga je imenovala država članica, za katero so po pravu Unije zavezujoči vsi zakonodajni instrumenti o razvoju, vzpostavitvi, delovanju in uporabi obsežnega IT sistema, ki ga upravlja agencija, lahko glasuje o vprašanjih, ki zadevajo ta obsežni IT sistem.
Poleg tega lahko Danska glasuje o vprašanju, ki zadeva obsežni IT sistem, če se bo v skladu s členom 4 Protokola o stališču Danske odločila, da bo zakonodajni instrument, ki ureja razvoj, ustanovitev, delovanje in uporabo takšnega obsežnega IT sistema, prenesla v svoje notranje pravo.
4. V zvezi z državami, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda in ukrepov, povezanih z Eurodac, se uporablja člen 37.
5. Če se člani ne strinjajo o tem, ali neko glasovanje zadeva določen obsežen IT sistem, člani z dvotretjinsko večino odločijo, da ga ne zadeva.
6. Izvršni direktor ne glasuje.
7. Podrobnejša pravila glasovanja, zlasti pogoji, na podlagi katerih neki član lahko deluje v imenu drugega člana, in morebitne zahteve glede sklepčnosti, so določeni v poslovniku agencije.
Člen 17
Naloge in pooblastila izvršnega direktorja
1. Agencijo vodi in zastopa njen izvršni direktor.
2. Izvršni direktor je pri opravljanju svojih nalog neodvisen. Ne glede na ustrezne pristojnosti Komisije in upravnega odbora izvršni direktor ne sme zahtevati ali sprejemati nobenih navodil katere koli vlade ali drugega organa.
3. Brez vpliva na člen 12 je izvršni direktor v celoti odgovoren za naloge, prenesene na agencijo, zanj pa se uporablja postopek letne razrešnice Evropskega parlamenta za izvrševanje proračuna.
4. Evropski parlament ali Svet lahko izvršnega direktorja pozoveta, da poroča o izvajanju svojih nalog.
5. Izvršni direktor:
(a)
zagotavlja tekoče upravljanje agencije;
(b)
zagotovi, da agencija deluje v skladu s to uredbo;
(c)
pripravlja in izvršuje postopke, odločitve, strategije, programe in dejavnosti, ki jih sprejme upravni odbor, v okviru omejitev, ki jih določajo ta uredba, njena izvedbena pravila in veljavni predpisi;
(d)
vzpostavi in izvaja učinkovit sistem, ki omogoča redno spremljanje in ocenjevanje:
(i)
obsežnih IT sistemov, vključno s statističnimi podatki, ter
(ii)
agencije, vključno z uspešnim in učinkovitim uresničevanjem njenih ciljev;
(e)
brez glasovalne pravice sodeluje na sestankih upravnega odbora;
(f)
izvršuje pooblastila iz člena 20(3) v zvezi z osebjem agencije in vodi kadrovske zadeve;
(g)
ne glede na člen 17 kadrovskih predpisov za uradnike določi zahteve glede zaupnosti za skladnost s členom 17 Uredbe (ES) št. 1987/2006, členom 17 Sklepa 2007/533/PNZ in členom 26(9) Uredbe (ES) št. 767/2008 ter za uporabo ustreznih pravil glede poklicne skrivnosti ali druge enakovredne obveze glede zaupnosti za vse člane osebja agencije, ki morajo delati s podatki iz Eurodac;
(h)
se pogaja in po odobritvi upravnega odbora podpiše sporazum o sedežu agencije ter sporazume o tehničnih in podpornih lokacijah z vladami držav članic gostiteljic.
6. Izvršni direktor predloži upravnemu odboru v sprejetje zlasti naslednje osnutke:
(a)
letnega delovnega programa agencije in letnega poročila o njenem delu, in sicer po predhodnem posvetovanju s svetovalnimi skupinami;
(b)
finančnih pravil, ki se uporabljajo za agencijo;
(c)
večletnega delovnega programa;
(d)
proračuna za naslednje leto, ki je oblikovan na osnovi dejavnosti;
(e)
večletnega načrta kadrovske politike;
(f)
navodil za vrednotenje iz člena 31;
(g)
praktične ureditve za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001;
(h)
potrebnih varnostnih ukrepov, vključno z varnostnim načrtom, ter načrta za neprekinjeno poslovanje in sanacijskega načrta po nesrečah;
(i)
poročil o tehničnem delovanju posameznih obsežnih IT sistemov iz člena 12(1)(t) in letnega poročila o dejavnostih centralne enote Eurodac iz člena 12(1)(u) na podlagi rezultatov spremljanja in ocenjevanja;
(j)
letnega seznama za objavo pristojnih organov, ki so pooblaščeni za neposredno iskanje podatkov, shranjenih v SIS II, vključno s seznamom uradov N.SIS II in uradov SIRENE, iz člena 12(1)(y) in seznama organov iz člena 12(1)(z).
7. Izvršni direktor opravlja vse druge naloge v skladu s to uredbo.
Člen 18
Imenovanje izvršnega direktorja
1. Upravni odbor izmed primernih kandidatov, prijavljenih na javni razpis, ki ga organizira Komisija, imenuje izvršnega direktorja za obdobje petih let. V postopku izbire se razpis za prijavo interesa objavi v Uradnem listu Evropske unije in drugih medijih. Upravni odbor lahko zahteva ponovitev postopka, če meni, da kandidati s prvega seznama niso primerni. Upravni odbor lahko imenuje izvršnega direktorja na podlagi osebnih zaslug, izkušenj z obsežnimi IT sistemi ter upravnih, finančnih in vodstvenih sposobnosti ter poznavanja varstva podatkov. Upravni odbor o imenovanju izvršnega direktorja odloča z dvotretjinsko večino vseh članov, ki imajo glasovalno pravico.
2. Kandidata, ki ga izbere upravni odbor, pristojni odbori Evropskega parlamenta pred njegovim imenovanjem pozovejo, naj da izjavo in odgovori na vprašanja članov odbora. Evropski parlament na podlagi takšne izjave sprejme mnenje, v katerem izrazi stališče glede izbranega kandidata. Upravni odbor obvesti Evropski parlament o tem, na kakšen način je upošteval to mnenje. Mnenje se do imenovanja kandidata obravnava kot osebno in zaupno.
3. Upravni odbor v devetih mesecih pred koncem petletnega mandata v tesnem posvetovanju s Komisijo oceni zlasti rezultate, dosežene v prvem mandatu izvršnega direktorja in način, kako so bili doseženi.
4. Upravni odbor lahko, ob upoštevanju poročila o oceni, izvršnemu direktorju enkrat podaljša mandat za največ tri leta, če to upravičujejo cilji in naloge agencije.
5. Upravni odbor obvesti Evropski parlament, da namerava podaljšati mandat izvršnega direktorja. Pristojni odbori Evropskega parlamenta izvršnega direktorja v mesecu pred takim podaljšanjem pozovejo, naj da izjavo in odgovori na vprašanja njihovih članov.
6. Izvršni direktor je za svoje ravnanje odgovoren upravnemu odboru.
7. Izvršnega direktorja lahko razreši upravni odbor. Upravni odbor o tem odloča z dvotretjinsko večino vseh svojih članov z glasovalno pravico.
Člen 19
Svetovalne skupine
1. Upravnemu odboru s strokovnimi nasveti, povezanimi z obsežnim IT sistemom, in zlasti s pripravo letnega delovnega programa, pomagajo naslednje svetovalne skupine:
(a)
svetovalna skupina za SIS II;
(b)
svetovalna skupina za VIS;
(c)
svetovalna skupina za Eurodac;
(d)
katera koli druga svetovalna skupina, povezana z obsežnim IT sistemom, če je tako določeno v ustreznem zakonodajnem instrumentu, ki ureja razvoj, vzpostavitev, uporabo in delovanje tega sistema.
2. Vse države članice, za katere je po pravu Unije zavezujoč kateri koli zakonodajni instrument, ki ureja razvoj, vzpostavitev, uporabo in delovanje obsežnega IT sistema, in Komisija lahko imenujejo enega člana v svetovalno skupino, ki se ukvarja s tem sistemom; mandat članov je največ tri leta in je obnovljiv.
Tudi Danska imenuje člana v svetovalno skupino za takšen sistem, če se v skladu s členom 4 Protokola o stališču Danske odloči, da bo zakonodajni instrument, ki ureja razvoj, ustanovitev, delovanje in uporabo tega obsežnega IT sistema, prenesla v svoje notranje pravo.
Vse države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda in ukrepov, povezanih z Eurodac, ter ukrepov v zvezi z drugimi obsežnimi IT sistemi, in sodelujejo v določenem sistemu, imenujejo člana svetovalne skupine, ki se ukvarja s tem sistemom.
3. Europol in Eurojust lahko imenujeta vsak svojega predstavnika v svetovalno skupino za SIS II. Europol lahko imenuje svojega predstavnika v svetovalno skupino za VIS.
4. Člani upravnega odbora niso člani svetovalnih skupin. Izvršni direktor ali njegov zastopnik se lahko udeležita vseh sestankov svetovalnih skupin kot opazovalca.
5. Postopki za delovanje in sodelovanje svetovalnih skupin so določeni v poslovniku agencije.
6. Pri pripravi mnenja si člani vsake svetovalne skupine prizadevajo doseči konsenz. Če konsenza ni mogoče doseči, je utemeljeno stališče večine članov njeno mnenje. Zabeleži(-jo) se tudi utemeljeno(-a) stališče(-a) manjšine. Smiselno se uporablja člen 16(3) in (4). Člani, ki zastopajo države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda in ukrepov, povezanih z Eurodac, lahko izrazijo svoje mnenje glede vprašanj, o katerih ne morejo glasovati.
7. Vsaka država članica in vsaka država, ki se je pridružila izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z Eurodac, spodbuja dejavnosti svetovalnih skupin.
8. Za predsedovanje svetovalnim skupinam se smiselno uporablja člen 14.
POGLAVJE IV
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 20
Osebje
1. Za osebje agencije in izvršnega direktorja se uporabljajo kadrovski predpisi ter pravila, ki so jih skupaj sprejele institucije Unije za namene uporabe teh kadrovskih predpisov.
2. Agencija se za namene izvajanja kadrovskih predpisov obravnava kot agencija v smislu člena 1a(2) kadrovskih predpisov za uradnike.
3. Agencija v zvezi s svojim osebjem izvaja pooblastila, dodeljena organu za imenovanje v skladu s kadrovskimi predpisi za uradnike in organu, ki je pooblaščen za sklenitev pogodb v skladu s pogoji za zaposlitev.
4. Osebje agencije sestavljajo uradniki ter začasni oziroma pogodbeni uslužbenci. Upravni odbor vsako leto da soglasje, če bi pogodbe, ki jih namerava izvršni direktor podaljšati, v skladu s pogoji za zaposlitev postale pogodbe za nedoločen čas.
5. Agencija ne zaposluje začasnega osebja za opravljanje občutljivih finančnih nalog.
6. Komisija in države članice lahko agenciji začasno dodelijo uradnike ali nacionalne strokovnjake. Upravni odbor v ta namen sprejme potrebne izvedbene ukrepe, upoštevajoč večletni načrt kadrovske politike.
7. Ne glede na člen 17 kadrovskih predpisov za uradnike, agencija uporablja ustrezna pravila glede poklicne skrivnosti ali druge enakovredne obveze zaupnosti.
8. Upravni odbor v soglasju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe iz člena 110 kadrovskih predpisov za uradnike.
Člen 21
Javni interes
Člani upravnega odbora, izvršni direktor in člani svetovalnih skupin se zavežejo, da bodo delovali v javnem interesu. V ta namen vsako leto dajo pisno izjavo o zavezanosti, ki se objavi.
Seznam članov upravnega odbora se objavi na spletni strani agencije.
Člen 22
Sporazum o sedežu in sporazumi glede tehničnih in podpornih lokacij
Potrebni dogovori glede namestitve, ki jo je treba agenciji zagotoviti v državah članicah gostiteljicah, in glede prostorov, ki ji jih navedene države članice omogočijo, ter posebna pravila, ki v državah članicah gostiteljicah veljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje agencije in njihove družinske člane, so določena v sporazumu o sedežu agencije in sporazumih o tehničnih in podpornih lokacijah, ki jih sklenejo agencija in države članice gostiteljice po pridobitvi odobritve upravnega odbora.
Člen 23
Privilegiji in imunitete
Za agencijo se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije.
Člen 24
Odgovornost
1. Pogodbeno odgovornost agencije določa pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo.
2. Sodišče Evropske unije je pristojno za odločanje na podlagi katere koli arbitražne klavzule iz pogodb, ki jih sklene agencija.
3. V primeru nepogodbene odgovornosti agencija v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, poravna vso škodo, ki so jo povzročile njene službe ali njeni uslužbenci pri opravljanju svojih dolžnosti.
4. Sodišče Evropske unije je pristojno za reševanje odškodninskih sporov zaradi povrnitve škode iz odstavka 3.
5. Osebno odgovornost osebja agencije do agencije urejajo določbe iz kadrovskih predpisov.
Člen 25
Jezikovna ureditev
1. Za agencijo se uporablja Uredba št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (30).
2. Ne glede na odločitve, sprejete na podlagi člena 342 PDEU, sta letni delovni program in letno poročilo o dejavnostih iz člena 12(1)(j) in (k) napisana v vseh uradnih jezikih institucij Unije.
3. Prevajalske storitve, potrebne za delovanje agencije, zagotovi Prevajalski center za organe Evropske unije.
Člen 26
Dostop do dokumentov
1. Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja najpozneje šest mesecev po 1. decembru 2012 sprejme pravila o dostopu do dokumentov agencije v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001.
2. Odločitve, ki jih agencija sprejme v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, lahko povzročijo vložitev pritožb pri varuhu človekovih pravic ali postanejo predmet tožbe pred Sodiščem Evropske unije pod pogoji, določenimi v členih 228 in 263 PDEU.
Člen 27
Informacije in komuniciranje
1. Agencija v skladu z zakonodajnimi instrumenti o razvoju, vzpostavitvi, delovanju in uporabi obsežnih IT sistemov in na lastno pobudo obvešča javnost o svojem področju dela. Zlasti zagotovi, da javnost in vse zainteresirane strani poleg objav iz člena 12(1)(j), (k), (w) in (y) ter člena 33(8) hitro dobijo tudi objektivne, zanesljive in razumljive informacije o njenem delu.
2. Upravni odbor določi praktično ureditev za uporabo odstavka 1.
Člen 28
Varstvo podatkov
1. Brez vpliva na določbe o varstvu podatkov, ki se uporabljajo, kot je določeno v zakonodajnih instrumentih o razvoju, vzpostavitvi, uporabi in delovanju obsežnih IT sistemov, se za podatke, ki jih obdeluje agencija v skladu s to uredbo, uporablja Uredba (ES) št. 45/2001.
2. Upravni odbor določi ukrepe, na podlagi katerih agencija uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001, zlasti oddelek 8 v zvezi z uradnikom, pristojnim za varstvo podatkov.
Člen 29
Pravila o varnosti na področju zaščite tajnih podatkov in občutljivih podatkov, ki niso tajni
1. Agencija uporablja načela varnosti, opredeljena v Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega poslovnika (31), vključno z določbami o izmenjavi, obdelavi in hrambi tajnih podatkov ter ukrepi za fizično varnost.
2. Agencija uporablja tudi načela varnosti, ki jih je sprejela in jih izvaja Komisija, v zvezi z obdelavo občutljivih podatkov, ki niso tajni.
3. Upravni odbor v skladu s členom 2 in členom 12(1)(p) določi notranjo sestavo agencije, potrebno za spoštovanje ustreznih varnostnih načel.
Člen 30
Varnost agencije
1. Agencija je odgovorna za varnost in ohranjanje reda v stavbah, prostorih in na ozemlju, ki jih uporablja. Agencija uporablja varnostna načela in ustrezne določbe zakonodajnih instrumentov o razvoju, vzpostavitvi, uporabi in delovanju obsežnih IT sistemov.
2. Države članice gostiteljice sprejmejo vse učinkovite in primerne ukrepe za ohranitev reda in varnosti v neposredni bližini stavb, prostorov in ozemelj, ki jih uporablja agencija, ter agenciji zagotovijo ustrezno zaščito v skladu z zadevnim sporazumom o sedežu in sporazumi o tehničnih in podpornih lokacijah, hkrati pa zagotovijo prost dostop do teh stavb, prostorov in ozemelj osebam, ki jih je pooblastila agencija.
Člen 31
Vrednotenje
1. Komisija v tesnem sodelovanju z upravnim odborom v treh letih od 1. decembra 2012, nato pa na vsaka štiri leta, oceni delovanje agencije. V oceni se ugotovi, na kakšen način in v kolikšni meri agencija učinkovito prispeva k operativnemu upravljanju obsežnih IT sistemov s področja svobode varnosti in pravice ter izvaja naloge, ki so določene v uredbi, vključno z vlogo agencije v okviru strategije Unije za usklajeno, stroškovno-učinkovito in povezano informacijsko okolje na ravni Unije, ki bo oblikovana v prihodnjih letih.
2. Na podlagi ocene iz odstavka 1 Komisija po posvetovanju z upravnim odborom izda priporočila za spremembe te uredbe, tudi zato da bi jo še bolj uskladili z navedeno strategijo Unije iz odstavka 1. Komisija ta priporočila, skupaj z mnenjem upravnega odbora in ustreznimi predlogi, posreduje Svetu, Evropskemu parlamentu in evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.
POGLAVJE V
FINANČNE DOLOČBE
Člen 32
Proračun
1. Ne glede na druge vrste prihodkov prihodke agencije sestavljajo:
(a)
subvencija Unije, vključena v splošni proračun Evropske unije (oddelek Komisija);
(b)
prispevek držav, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z Eurodac;
(c)
morebitni finančni prispevki držav članic.
2. Odhodki agencije med drugim vključujejo plače osebja, upravne stroške in stroške infrastrukture, stroške poslovanja ter izdatke v zvezi s pogodbami in sporazumi, ki jih sklene agencija. Izvršni direktor vsako leto na podlagi dejavnosti, ki jih izvaja agencija, pripravi osnutek ocene prihodkov in odhodkov agencije za naslednje proračunsko leto in ga pošlje upravnemu odboru skupaj z organizacijsko shemo.
3. Prihodki in odhodki agencije so uravnoteženi.
4. Upravni odbor na podlagi osnutka, ki ga pripravi izvršni direktor, vsako leto sprejme osnutek ocene prihodkov in odhodkov agencije za naslednje finančno leto.
5. Upravni odbor Komisiji in državam, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z Eurodac, vsako leto do 10. februarja pošlje osnutek ocene prihodkov in odhodkov agencije ter splošne smernice, ki so podlaga za oceno, končno oceno pa jim pošlje vsako leto do 31. marca.
6. Upravni odbor vsako leto do 31. marca Komisiji in proračunskemu organu predloži:
(a)
osnutek letnega delovnega programa;
(b)
posodobljeni večletni načrt kadrovske politike, določen v skladu s smernicami, ki jih je določila Komisija;
(c)
podatke o številu uradnikov, začasnih in pogodbenih uslužbencev, kot je opredeljeno v kadrovskih predpisih, za leti n - 1 in n ter oceno za leto n + 1;
(d)
podatke o prispevkih v naravi, ki so jih države članice gostiteljice dodelile agenciji;
(e)
oceno salda izkaza realizacije proračuna za leto n - 1.
7. Komisija pošlje proračunskemu organu oceno prihodkov in odhodkov skupaj s predlogom splošnega proračuna Evropske unije.
8. Na podlagi ocene prihodkov in odhodkov Komisija v osnutek splošnega proračuna Evropske unije vnese ocene, ki jih šteje za nujne za kadrovski načrt, in znesek subvencije iz splošnega proračuna, ki ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 314 PDEU.
9. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za subvencijo agenciji in sprejme njen kadrovski načrt.
10. Proračun agencije sprejme upravni odbor. Ta je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.
11. Za vse spremembe proračuna, vključno s kadrovskim načrtom, se uporabi isti postopek.
12. Upravni odbor čim prej obvesti proračunski organ o tem, da namerava izvesti projekt, ki ima lahko znatne finančne posledice za njegov proračun, zlasti o kakršnem koli projektu v zvezi z nepremičninami, kot je najem ali nakup stavbnih objektov. O tem obvesti Komisijo in države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z Eurodac. Če namerava katera izmed vej proračunskega organa dati mnenje, o takem mnenju obvesti upravni odbor v dveh tednih po prejemu podatkov o projektu. Če ni odgovora, lahko agencija nadaljuje načrtovane dejavnosti.
Člen 33
Izvrševanje proračuna
1. Proračun agencije izvršuje izvršni direktor.
2. Izvršni direktor proračunskemu organu letno posreduje vse podatke, pomembne za izid postopkov ocenjevanja.
3. Računovodja agencije do 1. marca naslednjega leta pošlje računovodji Komisije in Računskemu sodišču začasne računovodske izkaze agencije skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom. Računovodja Komisije konsolidira začasne zaključne račune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.
4. Računovodja agencije proračunskemu organu do 31. marca naslednjega leta pošlje tudi poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju.
5. Izvršni direktor po prejemu pripomb Računskega sodišča glede začasnega zaključnega računa agencije v skladu s členom 129 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 na svojo odgovornost sestavi zaključni račun agencije in ga pošlje v mnenje upravnemu odboru.
6. Upravni odbor da mnenje o zaključnem računu agencije.
7. Izvršni direktor proračunskemu organu, računovodji Komisije, Računskemu sodišču in državam, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z Eurodac, do 1. julija naslednjega leta pošlje zaključni račun skupaj z mnenjem upravnega odbora.
8. Zaključni račun se objavi.
9. Izvršni direktor pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove pripombe do 30. septembra. Izvršni direktor ta odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.
10. Izvršni direktor Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo predloži vse informacije, potrebne za nemoten potek postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto, kot je določeno v členu 146(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.
11. Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, da Evropski parlament do 15. maja leta n + 2 izvršnemu direktorju razrešnico glede izvrševanja proračuna za leto n.
Člen 34
Finančna pravila
Finančna pravila, ki se uporabljajo za agencijo, sprejme upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. V pravilih ni izjem od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, razen če so takšne izjeme izrecno potrebne za delovanje agencije in se Komisija z njim predhodno strinja.
Člen 35
Boj proti goljufijam
1. Za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti se uporablja Uredba (ES) št. 1073/1999.
2. Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu o internih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in nemudoma izda ustrezne določbe, ki se uporabljajo za vse zaposlene.
3. V sklepih o financiranju ter izvedbenih sporazumih in instrumentih na podlagi teh sklepov je izrecno določeno, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi opravita preglede na kraju samem pri prejemnikih sredstev agencije in zastopnikih, odgovornimi za njihovo dodelitev.
POGLAVJE VI
KONČNE DOLOČBE
Člen 36
Pripravljalni ukrepi
1. Komisija je odgovorna za ustanovitev in začetno delovanje agencije, dokler agencija ni operativno sposobna izvrševati svojega proračuna.
2. Dokler upravni odbor v skladu s členom 18 ne imenuje izvršnega direktorja in ta ne prevzame svojih dolžnosti, lahko Komisija v ta namen imenuje nekaj svojih uradnikov, vključno z uradnikom, ki bo začasno opravljal naloge izvršnega direktorja. Začasni izvršni direktor je lahko imenovan šele po sklicu upravnega odbora v skladu s členom 13(2).
Če izvršni direktor ne izpolnjuje obveznosti iz te uredbe, lahko upravni odbor zaprosi Komisijo, naj imenuje novega začasnega izvršnega direktorja.
3. Začasni izvršni direktor lahko s soglasjem upravnega odbora odobri vsa plačila, za katera so na voljo sredstva v proračunu agencije, po sprejetju kadrovskega načrta agencije pa lahko sklepa pogodbe, vključno s pogodbami o zaposlitvi. Če je to upravičeno, lahko upravni odbor omeji pooblastila začasnega izvršnega direktorja.
Člen 37
Sodelovanje držav, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z Eurodac
V skladu z ustreznimi določbami posameznih pridružitvenih sporazumov se sprejme ureditev, v kateri bodo med drugim določeni narava, obseg in podrobna pravila za sodelovanje držav, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter ukrepov, povezanih z Eurodac, pri delu agencije, vključno z določbami o finančnih prispevkih, osebju in glasovalnih pravicah.
Člen 38
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Agencija svoje odgovornosti, določene v členih 3 do 9, prevzame 1. decembra 2012.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.
V Strasbourgu, 25. oktobra 2011