NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 258/2011
ze dne 16. března 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 19. června 2010 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) (dále jen „žadatelé“) jménem 69 výrobců představujících více než 30 % celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně uvědomila žadatele, jiné známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Číně a zástupce Číny, známé dovozce a uživatele. Komise rovněž uvědomila výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Nigérii, Brazílii, Turecku, Indonésii a Thajsku, jelikož tyto země byly považovány za možné srovnatelné země. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu a újmy počítalo s výběrem vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v Číně, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem za období od 1. dubna 2009 do 1. března 2010. Proběhly rovněž konzultace s čínskými orgány.
2.1 Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(5)
V rámci postupu pro výběr vzorku bylo obdrženo sto pět platných odpovědí od vyvážejících výrobců v Číně, což představuje 47 % dovozu během období šetření, jak je vymezeno níže ve 24. bodě odůvodnění. Spolupráce je tedy považována za nízkou.
(6)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek sestával ze tří skupin zastupujících deset jednotlivých výrobců, což představovalo 14,4 % celkového objemu vývozu z Číny do Unie a 31,3 % celkového objemu vývozu spolupracujících vývozců během období šetření. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení Komise výběr vzorku projednávala s dotčenými stranami a čínskými orgány. Ve vztahu k navrženému vzorku obdržela Komise řadu připomínek. Připomínky, které byly shledány přiměřenými, byly zohledněny při výběru konečného vzorku.
2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Evropské sdružení výrobců keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) potvrdilo dopisem zaslaným Komisi, že všechny společnosti, které podaly podnět, souhlasí s případným zařazením do vzorku. Společně s dalšími společnostmi, které se přihlásily, tak Komise získala informace od 73 výrobců v Unii.
(8)
Při výběru vzorku bylo přihlédnuto k velké roztříštěnosti odvětví keramických obkládaček. Aby se zajistilo, že výsledky velkých podniků nebudou v analýze újmy převládat a že bude řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii, mělo se za to, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední i velké podniky.
(9)
Na základě objemu roční výroby byly určeny tři segmenty:
- segment 1: velké podniky - výroba přesahující 10 milionů m2,
- segment 2: střední podniky - výroba v rozmezí od 5 do 10 milionů m2,
- segment 3: malé podniky - výroba nižší než 5 milionů m2.
(10)
Při analýze mikroekonomických ukazatelů byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za použití konkrétní váhy každého segmentu v celém odvětví keramických obkládaček). Podle informací shromážděných během šetření představují výrobci v každém ze segmentů 1 a 2 přibližně jednu čtvrtinu celkové výroby v Unii, zatímco výrobci v segmentu 3 představují přibližně polovinu celkové výroby v Unii. Do segmentu malých podniků spadá více než 350 společností. Do segmentu středních podniků spadá více než 40 společností a do segmentu velkých podniků více než 20 společností.
(11)
Do vzorku bylo zařazeno deset společností. Jedná se o největší společnosti v každém z uvedených tří segmentů, přičemž se zohlednily objem prodeje, výroba a zeměpisná poloha. Jedna společnost zařazená do vzorku spadá do segmentu velkých podniků, čtyři do segmentu středních podniků a pět do segmentu malých podniků. Vybrané společnosti sídlí v šesti členských státech (Itálie, Španělsko, Polsko, Portugalsko, Německo a Francie) a společně představují více než 90 % celkové výroby v Unii. Tento vzorek představoval 24 % celkové výroby spolupracujících výrobců a 7 % celkové výroby v Unii.
(12)
Během šetření se jedna společnost z Polska zařazená do vzorku rozhodla svou spolupráci v rámci šetření ukončit. Komisi se nepodařilo navázat spolupráci s žádným jiným výrobcem sídlícím v Polsku.
(13)
Bez ohledu na odstoupení polského výrobce zůstala reprezentativnost vzorku vysoká podle všech kritérií uvedených v 8. a 10. bodě odůvodnění. Bylo tedy rozhodnuto, že řízení může pokračovat se vzorkem devíti výrobců z pěti členských států.
(14)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné informace. Komise žádosti vyhověla.
2.3 Výběr vzorku dovozců
(15)
Komise obdržela 24 odpovědí od dovozců. Tři velcí dovozci byli z výběru vzorku vyloučeni: dva byli ve spojení s čínskými vývozci a jeden s výrobcem v Unii (dovoz není v porovnání s celkovým objemem prodeje daného výrobce významný).
(16)
Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představují přibližně 6 % celkového dovozu z Číny.
(17)
Do vzorku bylo zařazeno sedm společností představujících 95 % dovozu uskutečňovaného spolupracujícími společnostmi, které nejsou ve spojení. Jedna z těchto společností byla rovněž uživatelem dotčeného výrobku. Vzorek byl reprezentativní i z hlediska zeměpisného rozložení. Vzorek tak pokrývá členské státy, na které připadá více než 49 % dovozu do Unie, což potvrdilo jeho reprezentativnost.
2.4 Odpovědi na dotazníky a ověřování
(18)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v Číně zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno podat žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, zaslala Komise těmto vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formulář žádosti. Jedna skupina vyvážejících výrobců požádala o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by šetření stanovilo, že nesplňují podmínky pro tržní zacházení. Ostatní skupiny vyvážejících výrobců požádaly pouze o individuální zacházení.
(19)
Žádosti o individuální zjišťování byly obdrženy od osmi společností nezařazených do vzorku nebo skupin společností ve spojení. Individuální zjišťování v prozatímní fázi by znamenalo příliš velké zatížení. Rozhodnutí, zda bude individuální zjišťování některé z těchto společností přiznáno, bude přijato v konečné fázi.
(20)
Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jakož i vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří vyjádřili svůj úmysl požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii.
(21)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, osmi vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a od pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem. Informace byly také obdrženy od Evropského sdružení výrobců (Cerame-Unie), vnitrostátních sdružení výrobců, dovozců, sdružení dovozců a uživatelů.
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy tržního zacházení / individuálního zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v Číně
-
Skupina Becarry, tvořená těmito společnostmi:
-
Foshan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Hairi Ceramic Co. Ltd,
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Xinruncheng, tvořená těmito společnostmi:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Wonderful, tvořená těmito společnostmi:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Giavelli S.r.l., italský dovozce ve spojení.
b)
Obchodníci v Číně
-
Foshan Changwei Enterprise Co. Ltd.
c)
Obchodníci v Hongkongu
-
Cayenne Trading International Ltd.,
-
Great Prosperity Development Ltd.,
-
Good East Development Ltd.
d)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Enmon GmbH, Německo.
e)
Vnitrostátní sdružení výrobců
-
Confindustria Ceramica (Itálie),
-
Španělské sdružení výrobců keramických obkládaček (ASCER),
-
APICER (Portugalsko).
(23)
S ohledem na potřebu určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem určit běžnou hodnotu na základě údajů z USA jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách dvou výrobců. Tito výrobci žádali, aby byla zachována mlčenlivost o jejich totožnosti.
3. Období šetření
(24)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(25)
Dotčeným výrobkem jsou glazované a neglazované keramické dlaždice a obkládačky, obkládačky pro krby a stěny; glazované a neglazované keramické mozaikové kostky a podobné výrobky, též na podložce (dále jen „keramické obkládačky“ nebo „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99.
(26)
Keramické obkládačky se používají zejména ve stavebnictví k pokrývání stěn a podlah.
2. Obdobný výrobek
(27)
Jedna strana tvrdila, že výrobky dovážené z Číny a výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie nejsou srovnatelné.
(28)
Připomíná se, že Komise založila svá cenová srovnání na typech výrobku rozlišených podle kontrolního čísla výrobku (product control number, dále jen „PCN“) na základě osmi vlastností.
(29)
Dotčená strana předložila své argumenty během slyšení před úředníkem pro slyšení. Uvedla, že nesrovnatelnost je způsobena různou technologií, materiálem, leštěním a návrhem, které se používají při výrobě obkládaček v Unii a v Číně. Technologicky vyspělé linky vyrábějí vysoce kvalitní obkládačky se sítotiskem a v několika barvách. Společnost vysvětlila, že pro sítotisk, válcový hlubotisk a inkoustový tisk existují různé technologie.
(30)
Navzdory žádostem o předložení podrobného vysvětlení všech těchto aspektů srovnatelnosti výrobku dotčená strana svá tvrzení nedoložila. Také argument lepší srovnatelnosti nebyl doložen žádným důkazem. Sama strana navíc uznala, že typy výrobku, které by byly po doplnění navrhovaných čtyř kritérií zahrnuty, by představovaly pouze 0,5 % trhu s obkládačkami. Jak je uvedeno ve zprávě úředníka pro slyšení, která shrnula postoj dotčené společnosti, bylo zbývajících 99,5 % výrobků stejného PCN obdobných.
(31)
Jak je uvedeno výše, strana nedoložila potřebu zavést další kritéria, ani jejich potenciální dopad na ceny. S ohledem na zanedbatelný podíl dotčených typů výrobku na trhu a výslovné uznání strany, že 99,5 % obkládaček dotčeného PCN je srovnatelných, musela být žádost o doplnění dalších kritérií do struktury PCN prozatímně zamítnuta.
(32)
Vyvozuje se závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a na domácím trhu v USA, které prozatímně sloužily jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z Číny určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem bez tržního hospodářství;
4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(34)
Dvě skupiny vyvážejících výrobců v Číně požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(35)
Bylo zjištěno, že strany (dva výrobci, jeden čínský obchodník a jeden hongkongský obchodník) údajně tvořící jednu z těchto skupin ve skutečnosti nejsou ve spojení. Za těchto okolností byly žádosti o tržní zacházení těchto dvou čínských výrobců (skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) posuzovány samostatně.
(36)
Pokud jde o druhou skupinu společností, a to skupinu Wonderful, sestávající ze dvou skupin výrobců, které jsou ve spojení na základě toho, že jejich vlastníkem je stejná holdingová společnost, pouze jedna ze skupin v tomto spojení požádala o tržní zacházení, zatímco druhá požádala pouze o individuální zacházení. Jelikož však kritéria pro tržní zacházení musí být požadována a splněna u všech společnosti v rámci téže skupiny, žádost o tržní zacházení byla neúplná, a nebyla proto vzata v potaz. Skupině tedy nemohlo být tržní zacházení přiznáno.
(37)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo v případě kritéria 1 šetřením zjištěno, že výrobce má ve své obchodní licenci vývozní omezení, které bylo v praxi uplatňováno. Proto se dospělo k závěru, že rozhodnutí o prodeji nejsou přijímána svobodně, ale podléhají zásadním zásahům státu. U několika společností v rámci této skupiny pak nebylo možné stanovit, zda a kým byl do společnosti vložen počáteční kapitál. Pokud jde o kritérium 2, účetnictví ukázalo několik nedostatků, které nebyly zmíněny ve zprávě o auditu. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť významná aktiva nebyla správně zaúčtována nebo odepisována a nebyl předložen žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků.
(38)
Pokud jde o společnost Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, v případě kritéria 1 šetření ukázalo, že společnost není schopna prokázat, zda a kdo do společnosti při jejím založení vložil počáteční kapitál. Nebylo tedy možné vyloučit, že část finančních prostředků poskytl stát. Pokud jde o kritérium 2, účetní záznamy ukázaly vážné nedostatky neuvedené ve zprávě o auditu, a účetnictví tedy nemohlo být považováno za ověřené v souladu s mezinárodními účetními standardy. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť nebylo možné předložit žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků, nebo doklad o uhrazení určitých aktiv.
(39)
Komise sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení dotčeným vyvážejícím výrobcům, čínským orgánům a žadatelům a vyzvala je, aby podali připomínky.
(40)
Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení byly obdrženy připomínky od dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým nebylo tržní zacházení přiznáno. Tyto připomínky však nebyly takové povahy, aby změnily zjištění v tomto ohledu, neboť se pokusily vyvrátit pouze část zjištění, a připomínky nebyly doloženy žádným dalším důkazem.
2. Individuální zacházení
(41)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(42)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří požádali o tržní zacházení - skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, také požádali o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Skupina Wonderful a skupina Xinruncheng také požádaly o individuální zacházení.
(43)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo zjištěno, že o prodeji nebylo svobodně rozhodováno z důvodu vývozního omezení uvedeného výše v 37. bodě odůvodnění, a její žádost o individuální zacházení byla proto zamítnuta.
(44)
U ostatních vyvážejících výrobců se zjistilo, že splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno. Na základě dostupných informací bylo tedy předběžně stanoveno, že následující čínští vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení:
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
skupina Xinruncheng,
-
skupina Wonderful.
3. Běžná hodnota
a) Volba srovnatelné země
(45)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(46)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(47)
Komise obdržela řadu připomínek a jako alternativa bylo navrženo několik dalších zemí, zejména Brazílie, Turecko, Nigérie, Thajsko a také Indonésie.
(48)
Komise se proto rozhodla požádat o spolupráci známé výrobce v těchto zemích včetně USA. Na dotazník však odpověděli pouze dva výrobci dotčeného výrobku v USA. Neúplnou odpověď na dotazník předložil také jeden thajský výrobce; v každém případě však jeho sortiment výrobků nebyl zcela srovnatelný se spolupracujícími čínskými výrobci.
(49)
Šetření prokázalo, že USA jsou pro dotčený výrobek konkurenčním trhem. Na domácím trhu v USA aktivně působilo několik výrobců a objem dovozu byl vysoký. Šetření dále ukázalo, že keramické obkládačky pocházející z Číny a z USA mají v zásadě stejné fyzické vlastnosti a užití a že výrobní procesy jsou obdobné.
(50)
Bylo namítáno, že jelikož se trh USA vyznačuje zejména dovozem, keramické obkládačky vyráběné v USA a keramické obkládačky vyráběné v Číně pokrývají různé segmenty trhu. Typy výrobku vyráběné v tuzemsku, které by sloužily jako základ pro určení běžné hodnoty, by tedy nebyly srovnatelné s typy výrobku vyváženými Čínou do Unie. Šetření však ukázalo, že výroba v USA zahrnuje širokou škálu typů výrobku srovnatelných s typy vyráběnými v Číně a vyváženými z Číny, jak je uvedeno výše ve 49. bodě odůvodnění.
(51)
Bylo rovněž namítáno, že USA jsou relativně malým účastníkem světového trhu s keramickými obkládačkami. V roce 2009 však bylo na domácím trhu v USA vyrobeno přibližně 600 milionů m2, což je považováno za významné množství. Pro srovnání Čína, největší výrobce na světě, vyrobila ve stejném období 2 miliardy m2.
(52)
Jedna strana tvrdila, že USA mají přísné kvalitativní normy a účinně vytvořily necelní překážky pro čínský dovoz. Šetření však ukázalo, že objemy dovozu z Číny do USA, jak je uvedeno výše, jsou vysoké a představují hlavní podíl domácí spotřeby v USA. Argument, že necelní překážky v USA ovlivňují dovoz a tím hospodářskou soutěž, byl tedy zamítnut.
(53)
Údaje poskytnuté v odpovědi dvou spolupracujících výrobců v USA byly ověřeny na místě. Nakonec byly zohledněny pouze údaje jednoho navštíveného výrobce, které byly shledány jako spolehlivé informace, z nichž lze vycházet při určování běžné hodnoty. Údaje druhého navštíveného výrobce nebyly shledány jako spolehlivé a musely být vyloučeny, neboť tento výrobce vykazoval pouze část svého tuzemského prodeje a náklady nebyly zcela v souladu s účetními závěrkami.
(54)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že USA jsou vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Určení běžné hodnoty
(55)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(56)
Domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA byl shledán jako reprezentativní z hlediska objemu v porovnání s objemem dotčeného výrobku vyváženého do Unie spolupracujícími vyvážejícími výrobci.
(57)
Během období šetření bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, probíhá v běžném obchodním styku pro všechny typy obdobného výrobku vyráběného výrobcem v USA. Z důvodu rozdílné kvality mezi obdobným výrobkem vyráběným a prodávaným v USA a dotčeným výrobkem vyváženým z Číny do Unie bylo v případě některých typů výrobku považováno za vhodnější běžnou cenu určit početně, aby bylo možné přihlédnout k těmto rozdílům a zajistit spravedlivé srovnání, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění.
(58)
Běžná hodnota byla určena početně tak, že k výrobním nákladům výrobce v USA byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které vývozce v USA skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce
(59)
Vývozní ceny čínských vývozců zařazených do vzorku vycházely z vývozních cen skutečně zaplacených, nebo které je třeba zaplatit prvnímu nezávislému odběrateli. Pokud byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce v Unii, který je ve spojení, ceny byly určeny početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosahovaný dovozcem dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
d) Srovnání
(60)
Dumpingová rozpětí byla stanovena porovnáním jednotlivých vývozních cen ze závodu vývozců zařazených do vzorku s domácími prodejními cenami, popřípadě početně určenou běžnou hodnotou.
(61)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena o rozdíly ve vlastnostech - zejména z důvodu označení výrobců původního zařízení (OEM) - a o rozdíly v kvalitě určitých typů, které výrobce ve srovnatelné zemi nevyrábí - z důvodu nižších nákladů na neporcelánové obkládačky. Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na námořní dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, náklady spojené s balením, poskytnutím úvěru, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
a) Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(62)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingová rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, stanovila na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty určené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(63)
Na tomto základě byla určena následující prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Prozatímní dumpingové rozpětí
Skupina Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
Skupina Wonderful
26,2 %
b) Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
(64)
Dumpingové rozpětí u ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců v Číně nezařazených do vzorku bylo vypočteno jako vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení.
(65)
Dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, který byl zařazen do vzorku, ale nebylo mu přiznáno individuální zacházení (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), bylo také vypočteno tak, jak je popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
c) Všichni ostatní (nespolupracující) vyvážející výrobci
(66)
Celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v Číně bylo stanoveno za použití nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných pro reprezentativní typ výrobku od spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(67)
Na tomto základě průměrné prozatímní dumpingové rozpětí vzorku a celostátní úroveň dumpingu vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Vážený průměr vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebo jim nebylo přiznáno individuální zacházení (viz příloha I)
32,3 %
Zbytkové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce
73,0 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, je odvětví keramických obkládaček v Unii značně roztříštěné. Keramické obkládačky vyrábí více než 500 výrobců.
(69)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie bylo rozděleno do tří segmentů: malé, střední a velké podniky. Malé podniky tvoří polovinu celkové výroby v Unii.
(70)
Údaje poskytnuté vnitrostátními a evropskými sdruženími podle odhadu pokrývají přibližně 75 % výroby v Unii. Tyto údaje byly porovnány s údaji poskytnutými jednotlivými výrobci a vnitrostátními sdruženími, ale také se statickými zdroji, jako je Prodcom. Objem a hodnota zbývající výroby byly extrapolovány na základě stejných zdrojů informací. Na tomto základě bylo zjištěno, že celková výroba v Unii dosáhla v období šetření 895 milionů m2. Všichni výrobci v Unii (kteří představují celkovou výrobu v Unii) tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba Unie
(71)
Spotřeba Unie byla stanovena tak, že dovoz na základě údajů Eurostatu byl připočten k prodeji výrobců v Unii na trhu Unie. Údaje týkající se celkového prodeje dotčeného výrobku v Unii vycházejí z ověřených údajů poskytnutých jak vnitrostátními, tak evropskými sdruženími výrobců. Pro získání celkové hodnoty prodeje v Unii byly na základě údajů sdružení a Prodcom provedeny extrapolace.
(72)
Za posuzované období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím šetření, se spotřeba Unie snížila o 29 %, přičemž hlavní pokles o 13 % nastal v letech 2007-2008. V období šetření se v porovnání s rokem 2009 spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
+ Celkový dovoz
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
= Spotřeba
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Index (2007 = 100)
100
87
77
71
Meziroční pokles
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Dovoz z Číny
3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu dotčeného výrobku
(73)
Vývoj objemu, podílu na trhu a průměrných cen dovozu z Číny je uveden níže. Následující množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z Číny
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
Objem dovozu z dotčené země
68 081
65 122
62 120
66 023
Index (2007 = 100)
100
96
91
97
Meziročně
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Cena dovozu z dotčené země (v EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Index (2007 = 100)
100
105
95
97
Meziročně
+4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Objem celkového dovozu z Číny se za posuzované období snížil o 3 % a během období šetření dosáhl přibližně 66 milionů m2. Klesající trend jako takový odpovídá klesajícímu trendu spotřeby, ale je mnohem méně výrazný a nastal v letech 2007-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se objemy dovozu z Číny zvýšily o 6 %. Provede-li se analýza z pohledu celého posuzovaného období, podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 35 % z 4,8 % v roce 2007 na 6,5 % v období šetření.
(75)
Ceny čínského dovozu se během posuzovaného období snížily o 4 % ze 4,7 EUR/m2 na 4,5 EUR/m2.
3.2 Cenové podbízení
(76)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány podle typu výrobku s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Číny prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla, náklady po dovozu a obchodní úroveň.
(77)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám se úroveň podbízení pohybovala v rozmezí od 44 % do 57 %. Výpočty vycházejí z údajů poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci z Číny zařazenými do vzorku.
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny
(78)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z jiných zemí (v tis. m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Index (2007 = 100)
100
85
60
60
Podíl dovozu z jiných zemí na trhu
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Index (2007 = 100)
100
113
122
122
Dovoz z Turecka (v tis. m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Podíl Turecka na trhu
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Dovoz z jiných zemí než Čína a Turecko
38 941
31 002
22 627
22 322
Index (2007 = 100)
100
80
58
57
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Dovoz ze třetích zemí se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se tak snížil o 14 % z 6,2 % na 5,3 %.
(80)
Je třeba uvést, že průměrné dovozní ceny z jiných třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily o 22 % a byly soustavně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (během období šetření o 19 %).
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(81)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(82)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst a rozsah dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých evropskými a vnitrostátními sdruženími, které byly porovnány s údaji poskytnutými výrobci a dostupnými oficiálními statistikami.
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál) byla provedena u těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(84)
Výroba výrobního odvětví Unie za posuzované období podstatně klesla, a to o 32 %. Tento pokles (za posuzované období) celkově odrážel podstatné snížení spotřeby (o 29 % za posuzované období, viz 72. bod odůvodnění výše). Trend výroby byl však odlišný. V letech 2007-2009 se výroba snížila o 32 %, přičemž největší pokles o 23 % nastal v letech 2008-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se pak výroba stabilizovala.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výroba
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Index (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se snížila o 5 % v letech 2007-2008 a o 2 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Výsledné vytížení kapacity vykazovalo mezi rokem 2007 a obdobím šetření celkový pokles o 27 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a vytížení kapacity
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výrobní kapacita
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Index (2007 = 100)
100
95
93
93
Vytížení kapacity
87 %
81 %
64 %
64 %
Index (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(86)
Souběžně s vývojem objemu výroby klesl prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, srovnatelně s poklesem spotřeby, tj. o 30 % během posuzovaného období. Prodej výrobního odvětví Unie sledoval obdobný trend každoročního poklesu jako spotřeba.
Tabulka 6
Objem prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Prodej v Unii
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Podíl na trhu, který zaujímá výrobní odvětví Unie, klesl za posuzované období o jeden procentní bod.
Tabulka 7
Podíl na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl na trhu Unie
89 %
89 %
90 %
88 %
Index (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3 Zaměstnanost a produktivita
(88)
Zaměstnanost klesla v letech 2007-2008 o 11 %. Během posuzovaného období se snížila o 16 %.
Tabulka 8
Zaměstnanost
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrné období
Celková zaměstnanost
92 588
82 214
79 518
77 458
Index (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok byla v letech 2007-2008 stabilní. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření však došlo k poklesu produktivity o 19 % souvisejícímu se snížením výroby.
Tabulka 9
Produktivita
2007
2008
2009
Období šetření
Produktivita (v m2 za rok/zaměstnance)
17 439
17 453
13 834
14 132
Index (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4 Rozsah dumpingového rozpětí
(90)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
(91)
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.3.1 Obecné poznámky
(92)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, výrobní náklady, ziskovost a návratnost investic, tj. ukazatele vyjádřené jinak než v absolutních hodnotách, tj. pouze hodnoty vyjádřené v procentech) byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za pomoci konkrétní váhy každého segmentu v rámci celého odvětví keramických obkládaček - 52 % pro malé podniky a 24 % pro střední i velké podniky). Tím se zajistilo, aby výsledky velkých podniků v analýze újmy nepřevládaly a byla řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii.
5.3.2 Zásoby
(93)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie za posuzované období v absolutních hodnotách o 14 % klesl, jako procento výroby se podstatně zvýšil (o 37 %).
Tabulka 10
2007
2008
2009
Období šetření
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby jako procento výroby
43 %
49 %
55 %
59 %
Index (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Zvýšení zásob vypovídá o újmě. Společnosti v tomto odvětví obvykle udržují zásoby ve výši tří měsíců výroby, ale tlak čínského dumpingového dovozu je přinutil zásoby zvýšit až na šest měsíců výroby. Byl zaznamenán rovnoměrný a stabilní roční nárůst zásob ze 43 % v roce 2007 na 59 % v období šetření.
(95)
Tento nárůst zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Aby mohlo výrobní odvětví Unie ve velmi krátké době reagovat na velmi specifické objednávky, muselo zvýšit zásoby.
5.3.3 Prodejní ceny
(96)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vzrostly o 10 %.
Tabulka 11
Jednotkové ceny na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Jednotkové ceny prodeje v Unii (v EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Index (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Zvýšení cen bylo způsobeno několika činiteli. Zaprvé to byla potřeba kompenzovat zvýšení výrobních nákladů, které se během téhož období zvýšily o 14 % (viz 106. bod odůvodnění). Zvýšení cen bylo dále způsobeno navyšováním zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie. Dovoz z Číny se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie se tedy muselo zaměřit na malé série dotčeného výrobku, kde byla poptávka roztříštěnější s menšími množstvími a širším sortimentem z hlediska typů, barev a rozměrů.
(98)
Navzdory zvýšení jednotkových cen však výrobní odvětví Unie nedosahovalo cílového zisku. Segment malých podniků byl ve skutečnosti ztrátový.
(99)
Vývoj cen dovozu z Číny je popsán v 75. bodě odůvodnění. Jak lze vidět, trend těchto cen se lišil od trendu výrobního odvětví Unie a tyto ceny byly soustavně nižší. Během období šetření byly ceny z Číny oproti cenám výrobního odvětví Unie poloviční.
5.3.4 Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy
(100)
Jak je uvedeno výše, nárůst výrobních nákladů byl vyšší než nárůst prodejních cen. Náklady výrobního odvětví Unie za posuzované období vzrostly o 14 %, své ceny však výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit pouze o 9 %. Ziskovost pak klesla z 3,9 % v roce 2007 na 0,4 % v období šetření. Výrobní odvětví dosáhlo nejnižšího zisku v roce 2009, kdy nebylo schopno pokrýt své náklady a utrpělo ztrátu ve výši 1,2 %. Ze tří segmentů byl nejvíce dotčen segment malých podniků, který pociťoval ztrátu již od roku 2008. Velké a střední podniky dokázaly navzdory podstatnému snížení ziskovosti prodávat s mírným, ačkoli ne udržitelným ziskem.
(101)
Zisky dosahované velkými a středními podniky nelze zveřejnit z důvodu důvěrnosti údajů. V segmentu velkých podniků byly zisky vypočteny na základě údajů jedné společnosti a zveřejnění výsledků středních podniků by umožnilo ostatním společnostem vypočítat zisky ostatních segmentů, neboť celkové vážené zisky jsou známy.
Tabulka 12
Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, investice a mzdy
2007
2008
2009
Období šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Index (2007 = 100)
100
64
48
46
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Čisté investice (v tis. EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Index (2007 = 100)
100
100
70
72
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance
38 910
39 714
37 366
37 242
Index (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Trend peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost, zůstal během posuzovaného období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím šetření však došlo k poklesu o přibližně 54 %.
(103)
Návratnost investic v zásadě po celé posuzované období kopírovala trend ziskovosti.
(104)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie snížil o 28 %.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření průměrná mzda na zaměstnance klesla o 4 %.
5.3.5 Výrobní náklady
Tabulka 13
Výrobní náklady
2007
2008
2009
Období šetření
Výrobní náklady (v EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Index
100
108
114
114
(106)
Jak je uvedeno výše, výrobní náklady se za posuzované období zvýšily o 14 %. Tento nárůst byl způsoben navýšením zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie (větší výběr výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů), zatímco čínský dovoz se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie muselo navýšit své zásoby, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
6. Závěr o újmě
(107)
Šetření ukázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, využití kapacity, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se během posuzovaného období zhoršily. Ačkoli nelze přehlížet skutečnost, že negativní vývoj spotřeby měl negativní dopad na výrobní odvětví Unie, je třeba poznamenat, že čínský dovoz dokázal tlakem na ceny svůj podíl na trhu zvýšit.
(108)
Během posuzovaného období byly značně negativně ovlivněny také ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii - například ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. Činitelem, který vypovídá o újmě, je podstatné navýšení zásob (o 37 %) za posuzované období. Toto navýšení zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Výrobní odvětví Unie muselo své zásoby navýšit, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
(109)
Ačkoli se prodejní ceny výrobního odvětví Unie za posuzované období zvýšily, je to způsobeno převážně zvýšením výrobních nákladů. Celkově se ziskovost za posuzované období zhoršila. Segment malých podniků, který představoval polovinu výrobního odvětví Unie, byl ve skutečnosti ztrátový již od roku 2008. Navzdory zvýšení prodejních cen tedy výrobní odvětví nedokázalo dosáhnout dostatečného zisku. Výrobní odvětví nebylo schopno zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by poskytla míry ziskovosti nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
(110)
Analýza cenových trendů na základě údajů Eurostatu ukázala, že cenový rozdíl mezi dumpingovým dovozem z Číny a cenami výrobního odvětví Unie se zvýšil z přibližně 40 % v letech 2007 a 2008 na přibližně 50 % v roce 2009 a v období šetření.
(111)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(112)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z Číny
(113)
Vzrůstající podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu za posuzované období se časově shodoval s poklesem zisků výrobního odvětví Unie a podstatným navýšením jeho zásob.
(114)
Ve stejnou dobu došlo také ke snížení spotřeby v Unii. Zatímco však objem čínského dovozu v letech 2007-2009 klesl o devět procentních bodů souběžně se snižující se spotřebou (ačkoli ne stejným tempem - spotřeba klesla ve stejném období o 23 procentních bodů), čínský podíl na trhu od roku 2007 stabilně rostl. Navíc mezi rokem 2009 a obdobím šetření se navzdory dalšímu snížení spotřeby o šest procentních bodů čínský dovoz o šest procentních bodů zvýšil.
(115)
Cenový rozdíl (na základě průměrných údajů Eurostatu) mezi čínským dovozem a cenami výrobního odvětví Unie byl během celého posuzovaného období velmi znatelný. Skutečnost, že již v roce 2007 dosáhl tento rozdíl více než 40 %, naznačuje, že cenová strategie čínských vyvážejících výrobců začala ještě před hospodářskou krizí. Tento rozdíl se pak po hospodářské krizi zvýšil a v období šetření dosáhl 50 %.
(116)
Vzrůstající podíl čínského dovozu na trhu společně s klesajícími cenami a zvyšujícím se cenovým rozdílem mezi cenami v Unii a čínskými cenami se časově shodoval se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny
(117)
Objem dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se za stejné období také mírně snížil (přibližně o 1 %). Zatímco ceny tohoto dovozu byly v roce 2007 srovnatelné s čínskými cenami, cenový rozdíl se v roce 2009 zvýšil na 18 % a v období šetření na 16 %.
(118)
Turecko je druhým největším vývozcem do Unie a jeho podíl na trhu dosahoval v období šetření 3 %. Tento podíl na trhu zůstal během posuzovaného období stabilní (mírně klesl o 0,4 %). Objem dovozu z Turecka se za posuzované období snížil o 37 %. Ačkoli byly ceny tureckého dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie (o přibližně 40 % za posuzované období), cenový rozdíl mezi tureckým a čínským dovozem se v roce 2009 a v období šetření zvýšil na 16 % v návaznosti na zvýšení tureckých cen o 22 %. Na základě těchto skutečností nelze vyloučit, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny mohl ve velmi omezené míře přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nenarušil však zjištěnou příčinnou souvislost s dumpingovým dovozem z Číny.
4. Dopad značné roztříštěnosti výrobního odvětví Unie
(119)
Odvětví obkládaček v Unii je značně roztříštěné. Celkový počet společností se však během posuzovaného období snížil v důsledku fúzí, ke kterým dochází v posledních dvou desetiletích. Především však šetření ukázalo, že v těch členských státech, které mají největší podíl výroby a kde je zároveň roztříštěnost zřetelnější, společnosti podnikají v klastrech. Tato struktura zaručuje efektivní rozdělování zdrojů. Roztříštěnost umožňuje velkým podnikům zadávat malým podnikům výrobu určitých typů výrobku (z hlediska barev, rozměrů atd.). S pomocí malých podniků je výrobní odvětví schopno dodávat mnoho typů výrobku v krátkém čase. To bylo zvláště důležité s ohledem na čínskou konkurenci prodávající velké série homogenního výrobku, kde není prostor pro flexibilitu návrhu, barev atd. Za těchto okolností nelze příčinnou souvislost mezi roztříštěností a zhoršením situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období stanovit.
4.1 Dopad hospodářské krize
(120)
Šetření ukázalo, že hospodářská krize měla na situaci výrobního odvětví Unie nepochybně vliv.
(121)
Tento vliv byl spojen zejména s útlumem ve stavebnictví, což se odrazilo v klesající spotřebě keramických obkládaček. V obecné rovině činil v roce 2009 celkový pokles stavební činnosti v EU 7,5 % (3). Konkrétní dopad celkového hospodářského klimatu na stavebnictví se lišil v závislosti na konkrétním segmentu v rámci tohoto odvětví (4). V roce 2009 se pokles stavební činnosti týkal zejména segmentu výstavby nových domů a segmentu soukromé nebytové výstavby. Naopak stavební inženýrství bylo ovlivněno méně a segment veřejné nebytové výstavby dokonce v roce 2009 vzrostl o 1,1 %. Podle Evropské federace stavebního průmyslu (European Construction Industry Federation) tyto trendy odrážejí vládní opatření k udržení nebo dokonce zvýšení výdajů na veřejnou výstavbu a infrastrukturu jako součást vnitrostátních stimulačních balíčků. Obdobně daňové pobídky pro energeticky účinná řešení zmírnily dopad hospodářského útlumu v oblasti obnovy a údržby.
(122)
Výše uvedený vývoj měl kladný vliv na segment obnovy a údržby (kladný přínos pro výrobu, prodej a ziskovost navazujících odvětví, neboť zisková rozpětí jsou v maloobchodním segmentu vyšší). V každém případě byly tyto segmenty hospodářským útlumem ovlivněny méně.
(123)
Následující analýza ukazuje, že ačkoli hospodářský útlum mohl situaci výrobního odvětví Unie ovlivnit, podstatná újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, byla skutečně způsobena dumpingovým dovozem z Číny.
(124)
Zaprvé šetření ukázalo, že stavebnictví se začalo zotavovat z dopadů hospodářského útlumu v období šetření, zatímco ukazatele výrobního odvětví Unie i nadále vykazovaly sestupný trend.
(125)
Zadruhé je důležitým prvkem vývoj zásob, který v tomto případě slouží jako ukazatel vypovídající o újmě (viz 93. bod odůvodnění výše). Byl zaznamenán poměrně stabilní roční nárůst zásob. Tento typ rovnoměrného a stabilního nárůstu naznačuje, že výrobní odvětví Unie ve skutečnosti bylo pod neustálým tlakem čínských vyvážejících výrobců. Pokud by se měl nárůst zásob přičítat hospodářského útlumu, byl by v letech krize pravděpodobně zaznamenán spíše podstatný nárůst než stabilní trend za celé posuzované období.
(126)
Konečně z analýzy údajů o ziskovosti, zejména malých podniků, které v období šetření představovaly téměř 50 % výroby v Unii, vyplývá, že tyto podniky dosáhly pouze velmi nízkého zisku ve výši 0,3 % již v roce 2007 a od té doby byly ztrátové. Naznačilo to, že jejich situace se začala zhoršovat ještě před krizí.
(127)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno zejména dumpingovým dovozem z Číny. Ačkoli hospodářská krize a z ní vyplývající pokles poptávky mohly přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, její dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4.2 Tvrzení týkající se újmy, kterou si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že hlavní příčinou újmy je levný prodej ze strany polských výrobců keramických obkládaček. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že analýza újmy by měla být provedena na úrovni výrobního odvětví Unie jako celku, a nikoli pouze ve vztahu k jeho části. Komise nicméně situaci polského trhu na základě dostupných informací analyzovala (připomíná se, že polská společnost zařazená do vzorku se rozhodla svou spolupráci ukončit a žádná jiná polská společnost se spoluprací nesouhlasila).
(129)
Zaprvé bylo zjištěno, že pokud jde o objemy, polský prodej na zbytek trhu Unie představoval v období šetření podíl na trhu ve výši méně než 3 %.
(130)
Zadruhé, i kdyby polské společnosti při šetření spolupracovaly a jejich ceny byly v analýze podbízení zohledněny, mělo by to velmi omezenou váhu pro výpočet celkového podbízení. Pro nedostatek spolupráce na straně polské společnosti nebyly podrobné informace podle PCN k dispozici. I kdyby se však zvolil přístup „maximálního dopadu“ a do výpočtu se zahrnul veškerý polský prodej, nebyl by dopad vzhledem k relativně nízkým objemům prodeje významný a nezměnil by celkový obraz (5).
(131)
Na základě těchto informací byl dopad polského prodeje na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, omezený, pokud vůbec nějaký.
(132)
Podle dalšího tvrzení újmu způsobili sami někteří výrobci Unie tím, že do svých katalogů zařadili dovoz čínských obkládaček, které následně prodávali pod svou vlastní značkou. Toto tvrzení však nebylo doloženo a důkazy shromážděné během šetření navíc ukázaly, že tento dovoz nebyl významný. Nelze tedy dospět k závěru, že tento dovoz výrobci v EU přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(133)
Přezkoumána byla také vývozní výkonnost jako jeden ze známých činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu. Z analýzy údajů Eurostatu vyplynulo, že vývoz z Unie skutečně o 44 % klesl. Ceny tohoto vývozu se však zvýšily o 32 %. U spolupracujících výrobců zařazených do vzorku byl pokles méně výrazný (- 24 %). Šetření také ukázalo, že podíl vývozu vyjádřený jako procento celkového prodeje výrobního odvětví Unie se zvýšil ze 17 % v roce 2007 na 19 % v roce 2009. I když objemy vývozu spolupracujících výrobců v Unii klesly, tento pokles byl méně výrazný než pokles prodeje na trhu Unie (- 24 % u vývozu v porovnání s - 30 % u prodeje v Unii). Proto se má za to, že pokles objemu vývozu nelze vysvětlovat úrovní újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(134)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nepřispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6. Závěr o příčinných souvislostech
(135)
Dospělo se tedy k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z Číny. Hospodářská krize a dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny sice měl na situaci výrobního odvětví Unie dopad, ale tento dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl tedy vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(137)
Evropské sdružení (Cerame-Unie) a hlavní vnitrostátní sdružení výrobců poskytly vysokou míru součinnosti a podpory. Žádný z výrobců v Unii navíc nevznesl žádnou námitku proti zahájení šetření nebo uložení opatření. Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v Unii.
(138)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v 76. a následujících bodech odůvodnění.
(139)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie by mělo prospěch z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz keramických obkládaček bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Účinek dumpingového dovozu z Číny způsobující pokles prodejních cen by i nadále srážel prodejní ceny a zisky výrobců v Unii.
(141)
Jelikož finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců
(142)
Spolupráce dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení, představovala přibližně 6 % celkového objemu dovozu z Číny. Při výběru vzorku (viz 15. bod odůvodnění) bylo vybráno sedm dovozců, kteří nejsou ve spojení (z nichž jeden byl uživatelem). Představovali přibližně 5 % celkového dovozu z Číny. Spolupracující dovozci obchodovali převážně s obkládačkami, s výjimkou jednoho dovozce, pro kterého obchodování s obkládačkami představuje malou část jeho celkové obchodní činnosti. U těchto spolupracujících dovozců byl podíl dovozu z Číny na jejich celkovém nákupu velmi významný (více než 3/4). Ačkoli se zdá, že existuje ziskové rozpětí, které dokáže absorbovat zvýšení cen čínského dovozu, neboť obchodní přirážka dovozců u tohoto dovozu je přibližně 50 %, obvykle vykazují zisky ve výši přibližně 5 %.
(143)
Pokud by tedy opatření byla uložena, měla by z prostého pohledu nákladů s největší pravděpodobností vliv na obchodní činnost dovozců.
(144)
Šetření však ukázalo, že dovozci a uživatelé mohou přejít na výrobky nakupované ze třetích zemí nebo v rámci Unie. Tato změna může nastat celkem snadno, neboť výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí v několika zemích v Unii i mimo ni (Turecko, Spojené arabské emiráty, Egypt, jihovýchodní Asie, Brazílie a jiné).
(145)
Jeden dovozce prohlásil, že se v důsledku zahájení šetření pokusil změnit dodavatele, ale jeho snahy nebyly úspěšné. Na druhé straně jiný dovozce prohlásil, že tento proces již v době šetření probíhal a byl úspěšný. Třetí dovozce tvrdil, že by se tak rozšířilo jeho portfolio nečínských výrobců a že provedení by bylo snadné.
(146)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že uložení opatření by nebránilo dovozcům v Unii nakupovat obdobné výrobky z jiných zdrojů. Kromě toho cílem antidumpingových cel není zablokovat konkrétní obchodní kanály, ale obnovit rovné podmínky a reagovat na nekalé obchodní praktiky.
(147)
Konečně relativně nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, by mohla naznačovat, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost významný dopad.
3. Zájem uživatelů
(148)
Komise kontaktovala dvě hlavní sdružení uživatelů v Unii.
(149)
Stavebnictví (zastoupené Evropskou federací stavebnictví) se rozhodlo při šetření aktivně nespolupracovat. Sdružení odpovědělo na počáteční dotazník Komise, ale poté přestalo spolupracovat pro nedostatek zájmu jeho členů.
(150)
Tato nízká úroveň spolupráce ze strany uživatelů by naznačovala, že toto odvětví není příliš závislé na čínském dovozu, nebo že by v případě uložení opatření neutrpělo významnou újmu. Toto zřejmě platí zejména ve stavebnictví, kde podle prohlášení výrobců během inspekcí na místě, nemají keramické obkládačky významný vliv na konečné náklady. Vzhledem k nákladům jiných materiálů při nové výstavbě nebo obnově je to zřejmě logické. Navíc, jak je uvedeno výše, mohlo by být relativně snadné změnit zdroj dodávek.
(151)
Evropské sdružení maloobchodních prodejců potřeb pro domácí kutily (European DIY Retail Association, EDRA) kontaktovalo Komisi jménem svých členů. Toto sdružení předložilo své připomínky na začátku šetření a tvrdilo, že cla by vedla ke zvýšení spotřebitelských cen a přechod na jiné zdroje dodávek by znamenal vysoké náklady jak pro distributory, tak pro zákazníky. Tato tvrzení však nebyla doložena.
4. Zájem konečných spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobný omezený, neboť obchodní přirážka uplatňovaná prodejci je obvykle velmi vysoká. Dokonce i zvýšení cen by mělo na spotřebitele omezený dopad vzhledem k tomu, že zvýšení nákladů by se pohybovalo v rozmezí od 1,5 do 3 EUR za m2 (na základě průměrné ceny čínského dovozu ve výši 4,5 EUR v období šetření). Jednotliví spotřebitelé kupují omezená množství obkládaček, a ne příliš často. Navíc krátkodobé zvýšení ceny by mohlo mít dlouhodobě příznivé účinky na spotřebitele při zajišťování hospodářské soutěže na trhu. Dlouhodobá neexistence hospodářské soutěže by mohla vést k ještě většímu nárůstu cen a levný dovoz by mohl zcela zmizet.
5. Zájem dodavatelů
(154)
Během šetření se nepřihlásili ani dodavatelé, ani sdružení dodavatelů.
(155)
Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé, které by mohlo probíhající řízení nejvíce zajímat, jsou výrobci zařízení pro výrobu obkládaček. Šetření ukázalo, že někteří čínští výrobci nakupují svá zařízení od dodavatelů se sídlem v Unii. Z oficiálních údajů nicméně vyplynulo, že prodej z Unie do Číny má v posledním desetiletí stabilní, mírně klesající trend a že Čína představuje velkou, nikoli však převažující část jejich prodeje (přibližně 10 %). Hlavní zákazníci dodavatelů jsou ve skutečnosti výrobci v Unii, a proto mají dodavatelé velký zájem na výkonnosti výrobního odvětví Unie, na kterém závisejí.
(156)
Navíc absence spolupráce ze strany tohoto odvětví naznačila, že dodavatelé se nedomnívají, že uložení antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku by mohla jejich situaci významně poškodit.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(157)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny.
G. PROZATIMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(158)
Vzhledem k výše dosaženým závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Číny uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
2. Prozatímní opatření
(159)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení má za to, že by na dovoz pocházející z Číny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(164)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, [v závislosti na případu může být zavedena procentní hranice] lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(165)
Následující navrhované celní sazby vycházejí z dumpingových rozpětí stanovených šetřením, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Prozatímní antidumpingová cla jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Prozatímní clo
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
32,3 %
32,3 %
Všichni ostatní
73,0 %
73,0 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(166)
Výše uvedená prozatímní zjištění se sdělují všem zúčastněným stranám, které jsou vyzývány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu předtím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Společnosti uvedené v příloze I
32,3 %
B012
Všechny ostatní společnosti
73,0 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. března 2011.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 258/2011
z dne 16. marca 2011
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Unija),
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 19. junija 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku postopka), napovedala začetek protidampinškega postopka za uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država) v Unijo.
(2)
Protidampinški postopek je bil sprožen po pritožbi, ki jo je Evropska zveza proizvajalcev keramičnih ploščic (CET) (v nadaljnjem besedilu: pritožniki) vložila v imenu 69 proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 30 % celotne proizvodnje keramičnih ploščic Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.
2. Strani, ki jih postopek zadeva
(3)
Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike na Kitajskem in predstavnike Kitajske, znane uvoznike in uporabnike. O začetku postopka je obvestila tudi proizvajalce v Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: ZDA), Nigeriji, Braziliji, Turčiji, Indoneziji in na Tajskem, saj so bile te države predvidene kot mogoča primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku postopka. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.
(4)
Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku postopka predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali bo vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, je pozvala vse znane proizvajalce izvoznike na Kitajskem, uvoznike in proizvajalce Unije, naj se ji javijo od 1. aprila 2009 do 1. marca 2010 in v skladu z obvestilom o začetku postopka predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom. Posvetovanje je bilo opravljeno tudi s kitajskimi organi.
2.1 Vzorčenje kitajskih proizvajalcev izvoznikov
(5)
Na vzorčenje je prispelo sto pet veljavnih odgovorov proizvajalcev izvoznikov iz Kitajske, ki pokrivajo 47 % uvoza v obdobju preiskave, kot je opredeljeno v uvodni izjavi 24. Zato se šteje, da je stopnja sodelovanja nizka.
(6)
Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je sestavljen iz treh skupin skupno 10 posameznih proizvajalcev, ki ustrezajo 14,4 % celotnega obsega izvoza iz Kitajske v Unijo in 31,3 % celotnega obsega sodelujočih izvoznikov v obdobju preiskave. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo z zadevnimi stranmi in kitajskimi organi opravljeno posvetovanje o izbiri vzorca. V zvezi s predlaganim vzorcem so bile prejete številne pripombe. Pripombe, ki so se zdele primerne, so bile upoštevane pri izbiri končnega vzorca.
2.2 Vzorčenje proizvajalcev Unije
(7)
Evropska zveza proizvajalcev keramičnih ploščic (CET) je v dopisu, ki ga je poslala Komisiji, potrdila, da se vse družbe, ki so se pritožile, strinjajo z vključitvijo v vzorec. Tako je Komisija vključno z drugimi družbami, ki so se javile, dobila informacije od 73 proizvajalcev Unije.
(8)
Pri vzorčenju je bila upoštevana velika razdrobljenost sektorja keramičnih ploščic. Da bi zagotovili, da ne bi v analizi škode prevladovali rezultati velikih družb, ampak bi se primerno upošteval položaj malih družb, ki imajo skupno največji delež proizvodnje Unije, je bilo sklenjeno, da morajo biti v vzorcu zastopani vsi segmenti, tj. male, srednje in velike družbe.
(9)
Glede na obseg letne proizvodnje se ločijo trije segmenti:
- segment 1: velike družbe - proizvodnja presega 10 milijonov m2,
- segment 2: srednje družbe - proizvodnja od 5 do 10 milijonov m2,
- segment 3: male družbe - proizvodnja do 5 milijonov m2.
(10)
V analizi mikroekonomskih kazalnikov so se rezultati vzorčenih družb v posebnem segmentu tehtali v skladu z deležem navedenega segmenta v celotni proizvodnji Unije (z uporabo specifične teže vsakega segmenta v celotnem sektorju keramičnih ploščic). V skladu z informacijami, zbranimi med preiskavo, proizvajalci iz segmentov 1 in 2 pomenijo vsak po približno četrtino celotne proizvodnje Unije, proizvajalci iz segmenta 3 pa približno polovico celotne proizvodnje Unije. Več kot 350 družb spada v segment malih družb. Več kot 40 družb spada v segment srednjih družb, več kot 20 pa v segment velikih družb.
(11)
Vzorčenih je bilo deset družb, in sicer največjih v vsakem od treh segmentov ob upoštevanju prodaje, proizvodnje in geografske lokacije. Ena vzorčena družba spada v segment velikih družb, štiri v segment srednjih družb, pet pa v segment malih družb. Izbrane družbe imajo sedež v šestih državah članicah (v Italiji, Španiji, na Poljskem, Portugalskem, v Nemčiji in Franciji), ki skupaj predstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje Unije. Ta vzorec je predstavljal 24 % celotne proizvodnje sodelujočih proizvajalcev in 7 % celotne proizvodnje Unije.
(12)
Med preiskavo se je ena vzorčena družba iz Poljske odločila za prekinitev sodelovanja v preiskavi. Komisija ni mogla za sodelovanje pridobiti nobenega drugega proizvajalca s sedežem na Poljskem.
(13)
Ne glede na umik poljskega proizvajalca je ostala reprezentativnost vzorca velika glede na vsa merila iz uvodnih izjav 8 in 10. Zato je bilo odločeno, da se lahko postopek nadaljuje z vzorcem devetih proizvajalcev iz petih držav članic.
(14)
Pritožniki so zahtevali, naj bodo njihova imena zaupna. Komisija se je s to zahtevo strinjala.
2.3 Vzorčenje za uvoznike
(15)
Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od 24 uvoznikov. Trije veliki uvozniki so bili iz vzorčenja izključeni: dva sta bila povezana s kitajskimi izvozniki, eden pa s proizvajalcem Unije (uvoz je zanemarljiv v primerjavi s celotno prodajo navedenega proizvajalca).
(16)
Nepovezani sodelujoči uvozniki predstavljajo približno 6 % celotnega uvoza iz Kitajske.
(17)
Vzorčenih je bilo sedem družb, ki so predstavljale 95 % uvoza, ki so ga opravile nepovezane sodelujoče družbe. Ena od njih je bila tudi uporabnik zadevnega izdelka. Vzorec je bil reprezentativen tudi glede geografske porazdelitve in tako pokriva države članice, ki predstavljajo več kot 49 % uvoza v Unijo, kar potrjuje njegovo reprezentativnost.
2.4 Izpolnjeni vprašalniki in preverjanje
(18)
Da bi lahko vzorčeni proizvajalci izvozniki na Kitajskem po želji vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), jim je Komisija poslala obrazce zahtevka. Ena skupina proizvajalcev izvoznikov je zahtevala TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjuje pogojev za TGO. Druge skupine proizvajalcev izvoznikov so zahtevale samo IO.
(19)
Zahtevke za individualno preiskavo je predložilo osem nevzorčenih družb ali skupin povezanih družb. Preučitev teh zahtevkov bi bila na začasni stopnji preveč obremenjujoča. Odločitev, ali bo za katero od navedenih družb odobrena individualna preiskava, bo sprejeta na dokončni stopnji.
(20)
Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem izvoznikom in nevzorčenim proizvajalcem izvoznikom, ki so navedli, da nameravajo zahtevati individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe, vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočim nepovezanim uvoznikom in vsem znanim uporabnikom v Uniji.
(21)
Izpolnjene vprašalnike je prejela od treh vzorčenih skupin proizvajalcev izvoznikov, osmih nevzorčenih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, devetih vzorčenih proizvajalcev Unije in petih uvoznikov, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom. Stališča je prejela tudi od evropskega združenja proizvajalcev (Cerame-Unie), nacionalnih združenj proizvajalcev, uvoznikov, združenj uvoznikov in uporabnikov.
(22)
Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, potrebne za analizo TGO/IO in začasno ugotovitev dampinga, pri tem nastale škode in interesa Unije, ter opravila preveritvene obiske v prostorih devetih vzorčenih proizvajalcev Unije in naslednjih družb:
(a)
proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem:
-
Becarry Group, ki jo sestavljajo:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd,
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd,
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd,
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.,
-
Xinruncheng Group, ki jo sestavljata:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,
-
Wonderful Group, ki jo sestavljajo:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd,
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd,
-
Qingyuan Gani Ceramics Co., Ltd,
-
Foshan Gani Ceramics Co., Ltd,
-
Giavelli S.r.l., povezan italijanski uvoznik;
(b)
trgovcev na Kitajskem:
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.;
(c)
trgovcev v Hongkongu:
-
Cayenne Trading International Ltd.,
-
Great Prosperity Development Ltd.,
-
Good East Development Ltd.;
(d)
nepovezanih uvoznikov:
-
Enmon GmbH, Nemčija;
(e)
nacionalnih združenj proizvajalcev:
-
Confindustria Ceramica (Italija),
-
Španskega združenja proizvajalcev keramičnih ploščic (ASCER),
-
APICER (Portugalska).
(23)
Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike na Kitajskem, ki jim TGO morda ne bo odobrena, je bil za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz ZDA kot primerljive države v prostorih dveh proizvajalcev opravljen preveritveni obisk. Navedena proizvajalca sta zahtevala zaupnost glede svoje identitete.
3. Obdobje preiskave
(24)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(25)
Zadevni izdelek zajema glazirane in neglazirane keramične ploščice za tlakovanje in oblaganje; glazirane in neglazirane keramične kockice za mozaik in podobno, na podlagi ali brez podlage (v nadaljnjem besedilu: keramične ploščice ali zadevni izdelek), ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 in 6908 90 99.
(26)
Keramične ploščice se v glavnem uporabljajo v gradbeništvu za prekrivanje sten in tal.
2. Podobni izdelek
(27)
Ena stran je trdila, da izdelek, uvožen iz Kitajske, in izdelek, ki ga proizvaja industrija Unije, nista primerljiva.
(28)
Treba je opozoriti, da je Komisija utemeljila primerjavo cen na vrstah izdelkov, ki se razlikujejo na podlagi kontrolnih številk izdelka (v nadaljnjem besedilu: PCN), ki temelji na osmih značilnostih.
(29)
Zadevna stran je predstavila argumente na zaslišanju pred pooblaščencem za zaslišanje. V skladu z argumenti je neprimerljivost posledica drugačne tehnologije, materiala, poliranja in oblikovanja, uporabljenega za proizvodnjo ploščic iz Unije in Kitajske. Na tehnološko naprednih linijah se proizvajajo visokokakovostne ploščice s sitotiskom in v več barvah. Družba je razložila, da obstajajo različne tehnologije tiskanja za sitotisk, rotacijsko tiskanje in brizgalno tiskanje.
(30)
Kljub zahtevam za podrobno vlogo, v kateri bi bili pojasnjeni vsi ti vidiki primerljivosti izdelka, stran ni utemeljila svojih zahtevkov. Tudi argumenta o izboljšanju primerljivosti ni podprla z dokazi. Poleg tega je sama priznala, da bi vrste izdelkov, ki bi jih zajela z dodatnimi štirimi predlaganimi merili, predstavljale samo 0,5 % trga ploščic. Kot je navedeno v poročilu, ki ga je pripravil pooblaščenec za zaslišanje in v katerem je povzet položaj zadevne družbe, je preostalih 99,5 % izdelkov, ki se uvrščajo v iste PCN, podobnih.
(31)
Kot je navedeno, stran ni utemeljila ne potrebe po uvedbi dodatnih meril ne njihovega morebitnega vpliva na cene. Glede na zanemarljiv tržni delež zadevnih vrst izdelka in izrecno priznanje strani, da je 99,5 % ploščic primerljivih v okviru zadevnih PCN, je treba začasno zavrniti zahtevo po vključitvi dodatnih meril v strukturo PCN.
(32)
Sklene se, da je bilo za zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Kitajske in domačem trgu ZDA, ki so bile začasno uporabljene kot primerljiva država, ter za izdelek, ki ga proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Uniji, ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tržnogospodarska obravnava (TGO)
(33)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz Kitajske določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta takole:
1.
poslovne odločitve se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami, brez večjega vmešavanja države, pri čemer se v stroških izražajo tržne vrednosti;
2.
podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno, v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo v vse namene;
3.
ni bistvenih izkrivljanj, ki se prenašajo še iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva;
4.
stečajno in lastninsko pravo zagotavljata pravno varnost in stabilnost ter
5.
pretvorbe glede menjalnega tečaja se izvajajo po tržnem tečaju.
(34)
Dve skupini proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem sta zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.
(35)
Ugotovljeno je bilo, da strani (dva proizvajalca, en kitajski trgovec in en hongkonški trgovec), ki so domnevno sestavljale eno od teh skupin, v resnici niso bile povezane. V teh okoliščinah sta se zahtevka za TGO dveh kitajskih proizvajalcev (Becarry Group in Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) obravnavala posebej.
(36)
V drugi skupini družb, in sicer Wonderful Group, ki jo sestavljata dve skupini proizvajalcev, povezani z lastništvom iste krovne družbe, je samo ena povezana skupina zahtevala TGO, druga pa je zahtevala individualno obravnavo (IO). Ker je treba merila za TGO zahtevati za vse družbe iz iste skupine in jih morajo vse tudi izpolnjevati, je bil ta zahtevek za TGO nepopoln in zato ni bil upoštevan. Tako skupini ni bilo mogoče odobriti TGO.
(37)
Kar zadeva Becarry Group, je bilo v preiskavi v zvezi z merilom 1 ugotovljeno, da je bila v proizvajalčevem dovoljenju za poslovanje navedena omejitev izvoza, ki se je upoštevala v praksi. Zato se je štelo, da odločitve o prodaji niso bile sprejete svobodno, ampak so bile predmet znatnega vmešavanja države. Poleg tega se za več družb iz skupine ni dalo ugotoviti, ali je bil plačan začetni kapital družbe in kdo ga je plačal. V zvezi z merilom 2 je računovodstvo pokazalo več resnih pomanjkljivosti, ki v revizijskem poročilu niso bile navedene. Nazadnje, tudi v zvezi z merilom 3 je bilo ugotovljeno, da je bilo nekaj izkrivljanj, prenesenih iz sistema netržnega gospodarstva, ker glavna sredstva niso bila pravilno evidentirana ali amortizirana v poslovnih knjigah in ni bilo mogoče dokazati, da je družba plačala za pravico do uporabe zemljišča.
(38)
Kar zadeva Shandong Yadi Ceramics Co Ltd, je bilo v preiskavi v zvezi z merilom 1 ugotovljeno, da družba ne more dokazati, ali je bil ob ustanovitvi družbe plačan začetni kapital in kdo ga je plačal. Tako ni bilo mogoče izključiti, da je nekaj sredstev zagotovila država. Kar zadeva merilo 2, so računovodske evidence pokazale resne pomanjkljivosti, ki v revizijskem poročilu niso bile navedene, zato se je štelo, da poslovne knjige niso bile revidirane v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Nazadnje, tudi glede merila 3 je bilo nekaj izkrivljanj, prenesenih iz sistema netržnega gospodarstva, ker ni bilo mogoče zagotoviti dokaza, da je družba plačala za pravice do uporabe zemljišča, ali dokaza o plačilu nekaterih sredstev.
(39)
Komisija je rezultate ugotovitev o TGO razkrila zadevnim proizvajalcem izvoznikom, kitajskim organom in pritožnikom ter jih pozvala, naj predložijo pripombe.
(40)
Po razkritju ugotovitev o TGO sta pripombe poslala dva vzorčena proizvajalca izvoznika, ki jima TGO ni bila odobrena. Vendar te pripombe niso bile takšne, da bi spremenile ugotovitve v tem pogledu, ker so samo poskušale ovreči del ugotovitev, niso pa bili v njih predloženi dodatni dokazi, ki bi podprli pripombe.
2. Individualna obravnava (IO)
(41)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, vzpostavi dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Le zaradi lažjega sklicevanja so ta merila na kratko povzeta:
-
pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino,
-
izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji so svobodno določeni,
-
večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države,
-
pretvorbe glede menjalnega tečaja se izvajajo po tržnih tečajih in
-
vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve.
(42)
Vzorčena proizvajalca izvoznika, ki sta zahtevala TGO, Becarry Group in Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd., sta zahtevala tudi IO, če jima TGO ne bi bila odobrena. Tudi Wonderful Group in Xinruncheng Group sta zahtevali IO.
(43)
Glede Becarry Group je bilo ugotovljeno, da prodaja ni bila svobodno določena zaradi omejitve izvoza, navedene v uvodni izjavi 37, zato je bil njen zahtevek za IO zavrnjen.
(44)
Za drugega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe in se mu IO lahko odobri. Tako je bilo na podlagi razpoložljivih informacij začasno ugotovljeno, da naslednji kitajski proizvajalci izvozniki, ki so bili vključeni v vzorec, izpolnjujejo vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd,
-
Xinruncheng Group,
-
Wonderful Group.
3. Normalna vrednost
(a) Izbira primerljive države
(45)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določi na podlagi domačih cen ali računsko določene normalne vrednosti v primerljivi državi.
(46)
Komisija je v obvestilu o začetku postopka navedla, da namerava kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za Kitajsko uporabiti ZDA, in je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe.
(47)
Prejete so bile številne pripombe, v katerih je bilo za drugo možnost predlaganih več držav, in sicer Brazilija, Turčija, Nigerija, Tajska in nazadnje Indonezija.
(48)
Komisija se je zato odločila, da za sodelovanje zaprosi znane proizvajalce v teh državah in ZDA. Vendar sta le dva proizvajalca zadevnega izdelka v ZDA odgovorila na vprašalnike. Tudi tajski proizvajalec je nepopolno odgovoril na vprašalnik, poleg tega pa njegov obseg izdelkov ni bil v celoti primerljiv s sodelujočimi kitajskimi proizvajalci.
(49)
Preiskava je razkrila, da so ZDA konkurenčni trg za zadevni izdelek. Na domačem trgu ZDA je bilo dejavnih več proizvajalcev, uvoz pa je bil velik. Preiskava je pokazala tudi, da imajo keramične ploščice s poreklom iz Kitajske in ZDA v osnovi enake fizikalne lastnosti in uporabo ter podobne proizvodne postopke.
(50)
Glede na trditve keramične ploščice, izdelane v ZDA, in tiste, ki so izdelane na Kitajskem, pokrivajo različne segmente trga, glede na to, da je za trg ZDA značilen predvsem uvoz. Zato doma izdelane vrste izdelka, ki bi bile podlaga za določitev normalne vrednosti, ne bi bile primerljive z vrstami izdelka, ki jih Kitajska izvaža v Unijo. Vendar je preiskava pokazala, da proizvodnja ZDA pokriva zelo različne vrste izdelkov, primerljive s tistimi, ki se proizvajajo na Kitajskem in izvažajo, kot je navedeno v uvodni izjavi 49.
(51)
Trdilo se je tudi, da so ZDA razmeroma majhen akter na svetovnem trgu keramičnih ploščic. Vendar je bilo leta 2009 proizvedenih približno 600 milijonov m2, kar se šteje za znatno. Za primerjavo, Kitajska, največja svetovna proizvajalka, je v istem obdobju proizvedla 2 milijardi m2.
(52)
Ena stran je trdila, da imajo ZDA stroge standarde kakovosti in so dejansko ustvarile netarifne ovire za kitajski uvoz. Vendar je preiskava razkrila, kot je navedeno, da je bil obseg uvoza iz Kitajske v ZDA velik in je pomenil glavni delež domače porabe ZDA. Zato je bil argument, da netarifne ovire v ZDA vplivajo na uvoz in s tem konkurenco, zavrnjen.
(53)
Podatki iz odgovora dveh sodelujočih proizvajalcev ZDA so bili preverjeni na kraju samem. Nazadnje so se upoštevali samo podatki enega obiskanega proizvajalca, saj je bilo ugotovljeno, da so zanesljiva informacija, na kateri lahko temelji normalna vrednost. Za podatke drugega obiskanega proizvajalca je bilo ugotovljeno, da niso zanesljivi in jih je bilo treba zavreči, saj je ta proizvajalec poročal samo o delu svoje domače prodaje, stroškov pa ni bilo mogoče v celoti uskladiti s poslovnimi knjigami.
(54)
Zato se začasno sklene, da so ZDA ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.
(b) Določitev normalne vrednosti
(55)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca v primerljivi državi, kot je navedeno.
(56)
Ugotovljeno je bilo, da je obseg domače prodaje ameriškega proizvajalca podobnega izdelka reprezentativen v primerjavi z obsegom zadevnega izdelka, ki ga v Unijo izvažajo sodelujoči proizvajalci izvozniki.
(57)
Ugotovljeno je bilo, da se je v obdobju preiskave prodaja nepovezanim strankam na domačem trgu izvajala v običajnem poteku trgovine za vse vrste podobnih izdelkov, ki jih proizvaja ameriški proizvajalec. Zaradi razlik v kakovosti med podobnim izdelkom, proizvedenim in prodanim v ZDA, in zadevnim izdelkom, ki se je izvažal iz Kitajske v Unijo, je bilo ugotovljeno, da je za nekatere vrste izdelkov primerneje računsko določiti normalno vrednost, da bi se lahko upoštevale tudi navedene razlike in bi se zagotovila poštena primerjava, kot je opisano v uvodni izjavi 61.
(58)
Normalna vrednost je bila računsko določena tako, da so se stroškom proizvodnje ameriškega proizvajalca dodali njegovi prodajni, splošni in upravni (PSU) stroški ter dobiček. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so bili zneski za PSU in dobiček določeni na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji v običajnem poteku trgovine podobnega izdelka ameriškega proizvajalca.
(c) Izvozne cene za proizvajalce izvoznike
(59)
Izvozne cene vzorčenih kitajskih izvoznikov so temeljile na izvoznih cenah, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo, za prvega neodvisnega kupca. Kadar je bila prodaja opravljena prek povezanega uvoznika v Uniji, so bile cene računsko določene na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe. Opravljene so bile prilagoditve za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in upravnimi stroški ter dobičkom. V zvezi s stopnjo dobička je bil uporabljen dobiček, ki ga ustvari nepovezani uvoznik zadevnega izdelka, saj se je za dejanski dobiček povezanega uvoznika štelo, da zaradi odnosa med proizvajalci izvozniki in povezanim uvoznikom ni zanesljiv.
(d) Primerjava
(60)
Stopnje dampinga so bile določene s primerjavo posameznih izvoznih cen franko tovarna vzorčenih izvoznikov z domačimi prodajnimi cenami ali računsko določeno normalno vrednostjo, kot je bilo primerno.
(61)
Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila prilagojena zaradi razlik v lastnostih - v glavnem zaradi trženja blagovne znamke proizvajalca originalne opreme in razlik v kakovosti nekaterih vrst, ki jih proizvajalec v primerljivi državi ne proizvaja - zaradi nižjih stroškov neporcelanastih ploščic. Pri stroških čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativnih in drugih zadevnih stroških, stroških pakiranja, posojila ter bančnih stroških in provizijah so se po potrebi vnesle nadaljnje prilagoditve v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.
4. Stopnje dampinga
(a) Za sodelujoče vzorčene proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO
(62)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za primerljivo državo s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka vsake družbe v Unijo, kot je določeno zgoraj.
(63)
Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednje:
Začasna stopnja dampinga
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
(b) Za vse druge sodelujoče proizvajalce izvoznike
(64)
Stopnja dampinga za druge sodelujoče proizvajalce izvoznike na Kitajskem, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana kot tehtano povprečje stopenj dampinga vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe.
(65)
Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike na Kitajskem, ki so bili vključeni v vzorec, vendar jim IO ni bila odobrena (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), je bila tudi izračunana, kot je opisano v uvodni izjavi 64.
(c) Vsi drugi (nesodelujoči) proizvajalci izvozniki
(66)
Stopnja dampinga na ravni države za vse druge nesodelujoče proizvajalce izvoznike na Kitajskem je bila določena z uporabo najvišjih stopenj dampinga, ugotovljenih za reprezentativno vrsto izdelka sodelujočega proizvajalca izvoznika.
(67)
Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga vzorca in stopnje dampinga na državni ravni, izražene kot delež cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednje:
Tehtano povprečje vzorca za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec ali jim IO ni bila odobrena (glej Prilogo I)
32,3 %
Preostanek za nesodelujoče proizvajalce izvoznike
73,0 %
D. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije in industrija Unije
(68)
Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 8, je industrija keramičnih ploščic Unije zelo razdrobljena. Keramične ploščice izdeluje več kot 500 proizvajalcev.
(69)
Kot je bilo navedeno, je industrija Unije razdeljena v tri segmente: na male, srednje in velike družbe. Male družbe sestavljajo polovico celotne proizvodnje Unije.
(70)
Podatki nacionalnih in evropskih združenj po ocenah zajemajo približno 75 % proizvodnje Unije. Ti podatki so bili navzkrižno preverjeni s podatki, ki so jih zagotovili posamezni proizvajalci in nacionalna združenja, pa tudi s statističnimi viri, kot je Prodcom. Obseg in vrednost preostale proizvodnje sta bila ekstrapolirana na podlagi istih virov informacij. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je proizvodnja Unije v OP znašala 895 milijonov m2. Proizvajalci Unije (ki štejejo za proizvodnjo Unije) sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“.
2. Potrošnja Unije
(71)
Potrošnja Unije je bila določena tako, da je bil prodaji proizvajalcev Unije na trgu Unije dodan uvoz na podlagi podatkov Eurostata. Podatki, ki se nanašajo na skupno prodajo zadevnega izdelka v Uniji, temeljijo na preverjenih podatkih, ki so jih predložila nacionalna in evropska združenja proizvajalcev. Celotna prodaja v Uniji je rezultat ekstrapolacije na podlagi podatkov združenj in Prodcoma.
(72)
V obravnavanem obdobju, to je med letom 2007 in OP, se je potrošnja Unije zmanjšala za 29 %, pri čemer je bilo največje zmanjšanje (za 13 %) med letoma 2007 in 2008. V OP se je potrošnja v primerjavi z letom 2009 zmanjšala za 8 %.
Preglednica 1
Potrošnja
Obseg (v tisoč m2)
2007
2008
2009
OP
+ Uvoz skupaj
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Proizvodnja Unije, prodana na trgu Unije
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007 = 100)
100
86
78
70
= Potrošnja
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indeks (2007 = 100)
100
87
77
71
Medletno zmanjšanje
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Uvoz iz Kitajske
3.1 Obseg, tržni delež in cene uvoza zadevnega izdelka
(73)
Obseg, tržni delež in povprečne cene uvoza iz Kitajske so se spreminjale, kot je navedeno. Naslednja količinska in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata.
Preglednica 2
Uvoz iz Kitajske
Obseg (v tisoč m2)
2007
2008
2009
OP
Obseg uvoza iz zadevne države
68 081
65 122
62 120
66 023
Indeks (2007 = 100)
100
96
91
97
Medletna podlaga
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Tržni delež uvoza iz zadevne države
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Cena uvoza iz zadevne države (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indeks (2007 = 100)
100
105
95
97
Medletna podlaga
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Obseg skupnega uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 3 % in je v OP znašal približno 66 milijonov m2. To zmanjševanje je v skladu z zmanjševanjem potrošnje, vendar je veliko manj izrazito in se je pojavilo med letoma 2007 in 2009. Med letom 2009 in OP se je uvoz iz Kitajske povečal za 6 %. Tudi ob analizi z vidika celotnega obravnavanega obdobja se je tržni delež kitajskega uvoza povečal za 35 %, s 4,8 % v letu 2007 na 6,5 % v OP.
(75)
Cene kitajskega uvoza so se v obravnavanem obdobju znižale za 4 %, s 4,7 EUR/m2 na 4,5 EUR/m2.
3.2 Nelojalno nižanje cen
(76)
Za analizo nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije za to vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz Kitajske, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za sedanje carinske dajatve, stroške po uvozu in raven trgovine.
(77)
Primerjava je pokazala, da se je v OP uvoženi zadevni izdelek v Uniji prodajal po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Unije. Stopnja nelojalnega nižanja cen, izražena kot delež prodajne cene, se je gibala od 44 % do 57 %. Izračuni so temeljili na podatkih, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije in vzorčeni proizvajalci izvozniki iz Kitajske.
4. Uvoz iz tretjih držav, razen Kitajske
(78)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji preglednici. Trendi količin in cen temeljijo na podatkih Eurostata.
Preglednica 3
Uvoz iz drugih tretjih držav
2007
2008
2009
OP
Uvoz iz drugih držav (v tisoč m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indeks (2007 = 100)
100
85
60
60
Tržni delež uvoza iz drugih držav
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Povprečna cena (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indeks (2007 = 100)
100
113
122
122
Uvoz iz Turčije (v tisoč m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Tržni delež Turčije
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Povprečna cena (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Uvoz iz držav razen Kitajske in Turčije
38 941
31 002
22 627
22 322
Indeks (2007 = 100)
100
80
58
57
Povprečna cena (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Uvoz iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 40 %, zato se je tržni delež tega uvoza zmanjšal za 14 %, s 6,2 % na 5,3 %.
(80)
Treba je opozoriti, da so se povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju povišale za 22 % in ostale višje od povprečnih prodajnih cen kitajskega izvoza (za 19 % v OP).
5. Položaj industrije Unije
5.1 Splošno
(81)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe preučila vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na položaj industrije Unije.
(82)
Makroekonomski kazalniki (proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast in višina stopenj dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije. Ocena je temeljila na informacijah, ki so jih zagotovila evropska in nacionalna združenja, navzkrižno preverjenih s podatki, ki so jih zagotovili proizvajalci, in razpoložljivimi uradnimi statističnimi podatki.
(83)
Analiza mikroekonomskih kazalnikov (povprečne cene na enoto, zaposlenost, plače, produktivnost, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala) je bila izvedena na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Ocena je temeljila na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene.
5.2 Makroekonomski kazalniki
5.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(84)
Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, in sicer za 32 %. V zmanjšanju (v obravnavanem obdobju) se na splošno kaže znatno zmanjšanje potrošnje (za 29 % v obravnavanem obdobju, glej uvodno izjavo 72), vendar je sledilo drugačnemu trendu. Med letoma 2007 in 2009 se je potrošnja zmanjšala za 32 %, pri čemer je bil največji padec med letoma 2008 in 2009 - za 23 %. Med letom 2009 in OP se je nato umirila.
Preglednica 4
Celotna proizvodnja Unije
2007
2008
2009
OP
Obseg (v tisoč m2)
Proizvodnja
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indeks (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšala za 5 %, med letom 2008 in OP pa za 2 %. Posledično je izkoriščenost zmogljivosti med letom 2007 in OP pokazala splošno zmanjšanje za 27 %.
Preglednica 5
Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2007
2008
2009
OP
Obseg (v tisoč m2)
Proizvodna zmogljivost
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indeks (2007 = 100)
100
95
93
93
Izkoriščenost zmogljivosti
87 %
81 %
64 %
64 %
Indeks (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(86)
V skladu z razvojem obsega proizvodnje se je prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije zmanjšala za delež, primerljiv z zmanjšanjem potrošnje, to je za 30 % v obravnavanem obdobju. Prodaja industrije Unije je v smislu letnega zmanjšanja sledila podobnemu trendu kot potrošnja.
Preglednica 6
Obseg prodaje nepovezanim strankam
2007
2008
2009
OP
Obseg (v tisoč m2)
Prodaja v Uniji
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 1 odstotno točko.
Preglednica 7
Tržni delež EU
2007
2008
2009
OP
Tržni delež Unije
89 %
89 %
90 %
88 %
Indeks (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3 Zaposlenost in produktivnost
(88)
Zaposlenost se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšala za 11 %. V obravnavanem obdobju se je zmanjšala za 16 %.
Preglednica 8
Zaposlenost
2007
2008
2009
OP
Povprečno obdobje
Skupna zaposlenost
92 588
82 214
79 518
77 458
Indeks (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena kot učinek na zaposleno osebo na leto, je bila med letoma 2007 in 2008 nespremenjena. Vendar se je od leta 2008 do OP produktivnost zmanjšala za 19 %, kar je bilo povezano s padcem proizvodnje.
Preglednica 9
Produktivnost
2007
2008
2009
OP
Produktivnost (v m2 na leto/zaposlenega)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indeks (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4 Višina stopnje dampinga
(90)
Stopnje dampinga so opredeljene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so znatno nad stopnjo de minimis. Poleg tega glede na obseg in cene dampinškega uvoza vpliv dejanske stopnje dampinga nikakor ne more veljati za zanemarljivega.
5.3 Mikroekonomski kazalniki
(91)
Analiza mikroekonomskih elementov (zalog, prodajnih cen, denarnega toka, dobičkonosnosti, donosnosti naložb, zmožnosti zbiranja kapitala, naložb in plač) je bila izvedena za posamezne družbe, tj. na ravni tistih proizvajalcev Unije, ki so bili vključeni v vzorec.
5.3.1 Splošna opomba
(92)
Za nekatere mikroekonomske kazalnike (prodajna cena, stroški proizvodnje, dobičkonosnost in donosnost naložb, torej kazalnike, izražene drugače kot v absolutnih vrednostih, se pravi samo vrednosti, izražene v odstotkih) so se rezultati vzorčenih družb v posebnem segmentu tehtali v skladu z deležem tega segmenta v celotni proizvodnji Unije (z uporabo specifične teže vsakega segmenta v celotnem sektorju keramičnih ploščic - 52 % za male družbe, po 24 % za srednje in velike družbe). Tako je bilo zagotovljeno, da v analizi škode niso prevladovali rezultati velikih družb, ampak se je primerno upošteval položaj malih družb, ki skupno predstavljajo največji delež proizvodnje Unije.
5.3.2 Zaloge
(93)
Čeprav se je raven končnih zalog industrije Unije v obravnavanem obdobju v absolutnem smislu zmanjšala za 14 %, se je znatno povečala (za 37 %), če je izražena kot delež proizvodnje.
Preglednica 10
2007
2008
2009
OP
Zaloge (v tisoč m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeks (2007 = 100)
100
105
82
86
Zaloge kot delež proizvodnje
43 %
49 %
55 %
59 %
Indeks (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Povečanje zalog je pomenljiv dejavnik škode. Družbe v sektorju imajo po navadi zaloge trimesečne proizvodnje, vendar jih je pritisk kitajskega dampinškega uvoza prisilil k povečanju zaloge vse do šestmesečne proizvodnje. Res je bilo opaziti enakomerno in nenehno povečevanje zalog s 43 % leta 2007 na 59 % v OP.
(95)
To povečanje zalog je mogoče pojasniti z dejstvom, da so se kitajski proizvajalci izvozniki osredotočili na prodajo velikih serij enovitega izdelka, medtem ko je imela industrija Unije po vrsti, barvi, velikosti veliko bolj raznovrstno ponudbo. Da bi se zelo hitro odzvala na zelo posebna naročila, je morala povečati zaloge.
5.3.3 Prodajne cene
(96)
Cene industrije Unije na enoto so se v obravnavanem obdobju povišale za 10 %.
Preglednica 11
Cena na enoto na trgu EU
2007
2008
2009
OP
Cene na enoto prodaje Unije (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indeks (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Povišanje cen je povzročila vrsta dejavnikov. Najprej je bilo treba nadomestiti povišanje stroškov proizvodnje, ki so se v istem obdobju povišali za 14 % (glej uvodno izjavo 106). Dodatno povišanje cene je bilo potrebno zaradi povečanja zalog (glej uvodno izjavo 95) in spremenjenega izbora izdelkov, ki ga je ponujala industrija Unije. Uvoz iz Kitajske se je osredotočil na velike serije enovitega izdelka. Industrija Unije se je morala zato osredotočiti na majhne serije zadevnega izdelka, pri katerih je bilo povpraševanje bolj razdrobljeno, z manjšimi količinami in po vrsti, barvi in velikosti večjo raznovrstnostjo.
(98)
Vendar poslovanje industrije Unije kljub povišanju cene na enoto ni doseglo ciljnega dobička. Segment malih družb je dejansko ustvarjal izgubo.
(99)
Razvoj cen uvoza iz Kitajske je opisan v uvodni izjavi 75. Kot je mogoče videti, so te cene sledile drugačnemu trendu kot cene industrije Unije in so bile dosledno nižje. V OP so bile za polovico nižje od cen industrije Unije.
5.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, naložbe in plače
(100)
Kot je bilo navedeno, je bilo zvišanje stroškov proizvodnje večje kot zvišanje prodajnih cen. Ob 14-odstotnem povišanju stroškov v obravnavanem obdobju je industriji Unije uspelo zvišati cene le za 9 %. Dobičkonosnost se je nato znižala s 3,9 % v letu 2007 na 0,4 % v OP. Industrija je dosegla najnižji dobiček leta 2009, ko ni mogla pokriti stroškov, in je imela 1,2-odstotno izgubo. Od treh segmentov so bile najbolj prizadete male družbe, ki od leta 2008 beležijo izgubo. Velikim in srednjim družbam je kljub znatnemu zmanjšanju dobičkonosnosti uspelo prodajati z zmernimi, čeprav ne trajnimi dobički.
(101)
Dobičkov, ki so jih dosegle velike in srednje družbe, ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti. V segmentu velikih družb je izračun dobičkov temeljil na podatkih ene družbe, razkritje rezultatov srednjih družb pa bi drugim družbam omogočilo, da bi izračunale dobičke drugih segmentov, ker so znani skupni tehtani dobički.
Preglednica 12
Dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, naložbe in plače
2007
2008
2009
OP
Neto dobiček prodaje nepovezanim strankam v Uniji (% neto prodaje)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Denarni tok (v tisoč EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indeks (2007 = 100)
100
64
48
46
Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Neto naložbe (v tisoč EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indeks (2007 = 100)
100
100
70
72
Letni stroški dela na zaposlenega
38 910
39 714
37 366
37 242
Indeks (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Trend denarnega toka, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je v obravnavanem obdobju ostal pozitiven, vendar se je med letom 2007 in OP zmanjšal za približno 54 %.
(103)
Donosnost naložb je v celotnem obravnavanem obdobju v glavnem sledila gibanju dobičkonosnosti.
(104)
Letni naložbeni tok v zadevni izdelek s strani industrije Unije se je med letom 2007 in OP zmanjšal za 28 %.
(105)
Povprečna plača zaposlenega se je med letom 2007 in OP znižala za 4 %.
5.3.5 Stroški proizvodnje
Preglednica 13
Stroški proizvodnje
2007
2008
2009
OP
Proizvodni stroški v EUR/m2
7,7
8,3
8,8
8,8
Indeks
100
108
114
114
(106)
Kot je bilo navedeno, so se stroški proizvodnje v obravnavanem obdobju povišali za 14 %. To povečanje je posledica povečanja zalog (glej uvodno izjavo 95) in spremenjenega izbora izdelkov, ki ga je ponujala industrija Unije (po vrsti, barvi, velikosti raznovrstnejši izdelki), medtem ko se je uvoz iz Kitajske osredotočil na velike serije enovitega izdelka. Industrija Unije je morala povečati zaloge, da bi se lahko zelo hitro odzvala na zelo posebna naročila, mora pa je tudi zagotavljati večjo raznovrstnost izdelka.
6. Sklepna ugotovitev o škodi
(107)
Preiskava je pokazala, da se je večina kazalnikov škode, kot so obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, prodaja nepovezanim strankam in zaposlenost, v obravnavanem obdobju poslabšala. Čeprav ni mogoče zanemariti dejstva, da je ta negativni razvoj potrošnje negativno vplival na industrijo Unije, je treba opozoriti, da je kitajskemu uvozu uspelo povečati tržni delež s pritiskom na cene.
(108)
Poleg tega so bili v obravnavanem obdobju resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok. Pomenljiv dejavnik škode v obravnavanem obdobju je znatno povečanje zalog (za 37 %). To povečanje pojasnjuje dejstvo, da so se kitajski proizvajalci izvozniki osredotočili na prodajo velikih serij enovitega izdelka, medtem ko je industrija Unije ponujala po vrsti, barvi, velikosti veliko raznovrstnejše izdelke. Industrija Unije je morala povečati svoje zaloge, da bi se lahko zelo hitro odzvala na zelo posebna naročila in zagotovila zelo raznovrstne izdelke.
(109)
Čeprav so se cene industrije Unije v obravnavanem obdobju povišale, je bilo to v glavnem zaradi povišanja stroškov proizvodnje. Na splošno se je dobičkonosnost v obravnavnem obdobju poslabšala. Dejansko je segment malih družb, ki pomeni polovico industrije Unije, od leta 2008 ustvarjal izgubo, zato industrija kljub povišanju prodajnih cen ni mogla doseči zadostnega dobička. Prodajnih cen ni mogla povišati na raven, na kateri bi ustvarjala stopnje dobičkonosnosti, potrebne za dolgoročno sposobnost preživetja.
(110)
Analiza gibanja cen na podlagi podatkov Eurostata je pokazala, da se je razlika v cenah med dampinškim uvozom iz Kitajske in cenami industrije Unije povečala od približno 40 % v letih 2007 in 2008 na približno 50 % v letu 2009 in OP.
(111)
Glede na navedeno se začasno ugotovi, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(112)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
2. Vpliv uvoza iz Kitajske
(113)
Vedno večji tržni delež kitajskih proizvajalcev izvoznikov v obravnavanem obdobju je časovno sovpadal z zmanjšanjem dobičkov industrije Unije in znatnim povečanjem njenih zalog.
(114)
To je sovpadalo tudi z zmanjšanjem potrošnje v Uniji. A medtem ko se je obseg kitajskega uvoza med letoma 2007 in 2009 zmanjšal za 9 odstotnih točk, v skladu s krčenjem potrošnje (čeprav ne z enakim tempom - potrošnja se je v istem obdobju zmanjšala za 23 odstotnih točk), je kitajski tržni delež od leta 2007 nenehno naraščal. Poleg tega se je kitajski uvoz med letom 2009 in OP kljub nadaljnjemu zmanjšanju potrošnje za 6 odstotnih točk povečal za 6 odstotnih točk.
(115)
Razlika v cenah (na podlagi povprečnih podatkov Eurostata) med kitajskim uvozom in cenami industrije Unije je bila znatna v celotnem obravnavanem obdobju. Dejstvo, da je že leta 2007 znašala več kot 40 %, nakazuje, da se je strategija cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov začela že pred gospodarsko krizo. Ta razlika se je povečala tudi po krizi in v OP dosegla 50 %.
(116)
Naraščajoči tržni delež kitajskega uvoza v kombinaciji z znižanjem cen in povečevanjem razlike med cenami Unije in kitajskimi cenami je časovno sovpadel s slabšanjem položaja industrije Unije.
3. Učinki drugih dejavnikov
3.1 Vpliv uvoza iz tretjih držav razen Kitajske
(117)
Obseg uvoza iz tretjih držav razen Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 40 %. Tudi tržni delež navedenega uvoza se je v istem obdobju nekoliko zmanjšal (približno za 1 %). Ker so bile cene navedenega uvoza primerljive s kitajskimi cenami leta 2007, se je razlika v cenah v letu 2009 povečala na 18 %, v OP pa na 16 %.
(118)
Drugi največji izvoznik v Unijo je Turčija s triodstotnim tržnim deležem v OP. Ta tržni delež je ostal v obravnavanem obdobju stabilen (rahlo se je zmanjšal za 0,4 %). Obseg uvoza iz Turčije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 37 %. Čeprav so bile cene turškega uvoza nižje od cen industrije Unije (za približno 40 % v obravnavanem obdobju), se je po povišanju turških cen za 22 % razlika v cenah med turškim in kitajskim uvozom v letu 2009 in OP povečala na 16 %. Iz teh razlogov ni mogoče izključiti, da je uvoz iz tretjih držav razen Kitajske morda v zelo omejenem obsegu prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar ni pretrgal vzročne zveze, ki je bila ugotovljena za dampinški uvoz iz Kitajske.
4. Vpliv velike razdrobljenosti industrije Unije
(119)
Industrija ploščic v Uniji je zelo razdrobljena. Kljub temu se je celotno število družb v obravnavanem obdobju zmanjšalo zaradi procesa konsolidacije, ki poteka zadnji dve desetletji. Najpomembneje pa je, da je preiskava v tistih državah članicah z največjim deležem proizvodnje, v katerih je hkrati tudi razdrobljenost izrazitejša, pokazala, da družbe poslujejo v grozdih. Ta struktura zagotavlja učinkovito razporeditev virov. Razdrobljenost dejansko omogoča velikim družbam, da malim družbam oddajajo proizvodnjo nekaterih vrst izdelkov (glede na barvo, velikost itd.). Industrija lahko s pomočjo malih družb hitro dobavi veliko vrst izdelkov. To je postalo posebno pomembno glede na kitajsko konkurenčno prodajo velikih serij enovitih izdelkov, pri katerih ni prostora za prožnost glede oblike, barv itd. V teh razmerah ni mogoče ugotoviti vzročne povezave med razdrobljenostjo in poslabšanjem položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju.
4.1 Vpliv gospodarske krize
(120)
Preiskava je pokazala, da je gospodarska kriza nedvomno vplivala na položaj industrije Unije.
(121)
Vpliv se je v glavnem nanašal na upad gospodarske rasti v gradbeništvu, ki se je kazal v zmanjševanju potrošnje keramičnih ploščic. Na splošno je zmanjšanje celotne gradbene dejavnosti v EU leta 2009 znašalo 7,5 % (3). Natančnejši vpliv splošnega gospodarskega ozračja na gradbeništvo bi se razlikoval glede na posebni segment znotraj navedene industrije (4). Zmanjšanje gradbene dejavnosti je bilo leta 2009 osredotočeno predvsem na gradnjo novih hiš in zasebno nestanovanjsko gradnjo. Nasprotno so bile nizke gradnje manj prizadete, javni nestanovanjski segment pa se je v letu 2009 celo povečal za 1,1 %. V skladu z navedbami Evropskega združenja gradbene dejavnosti se v teh trendih kažejo nacionalni spodbujevalni ukrepi vlad za ohranjanje ali celo povečanje odhodkov za javne zgradbe in infrastrukturo. Podobno so fiskalne spodbude za energetsko učinkovite rešitve ublažile vpliv upada gospodarske rasti na obnovo in vzdrževanje.
(122)
Navedeni razvoj je imel pozitiven učinek na segment obnove in vzdrževanja (pozitivne posledice za proizvodnjo, prodajo in dobičkonosnost industrije s konca verige, saj so marže v maloprodaji večje). Vsekakor so bili navedeni segmenti manj prizadeti zaradi upada gospodarske rasti.
(123)
Čeprav je upad gospodarske rasti morda vplival na položaj industrije Unije, pa nadaljnja analiza kaže, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, v resnici povzročil dampinški uvoz iz Kitajske.
(124)
Prvič, preiskava je pokazala, da je začelo gradbeništvo v OP okrevati od učinkov upada gospodarske rasti, medtem ko so kazalniki industrije Unije še naprej kazali upadanje.
(125)
Drugič, pomemben element je razvoj zalog, ki je v tem primeru pomenljiv kazalnik škode (glej uvodno izjavo 93). Opaziti je bilo razmeroma stabilno letno povečanje zalog. Tovrstno enakomerno in stalno povečevanje kaže, da je bila industrija Unije dejansko v glavnem pod stalnim pritiskom kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Če naj bi se povečanje zalog pripisalo upadu gospodarske dejavnosti, bi bilo verjetno opaziti znatno povečanje v letih krize, ne pa enakomerno povečanje v celotnem obravnavanem obdobju.
(126)
Nazadnje, analiza dobičkonosnosti, zlasti v malih družbah, ki so v OP pomenile skoraj 50 % proizvodnje Unije, kaže, da so navedene družbe že leta 2007 dosegle le zelo skromen dobiček v višini 0,3 %, od takrat pa ustvarjajo izgubo. To pomeni, da se je njihov položaj začel slabšati že pred krizo.
(127)
Ob upoštevanju navedenega se šteje, da je poslabšanje gospodarskega stanja industrije Unije v glavnem povzročil dampinški uvoz iz Kitajske. Čeprav sta gospodarska kriza in posledično zmanjšanje povpraševanja morda prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, njen vpliv ni bil takšen, da bi prekinil vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
4.2 Zahtevki v zvezi s samopovzročeno škodo
(128)
En uvoznik je trdil, da je bila glavni vzrok škode poceni prodaja ploščic poljskih proizvajalcev. V tem smislu je treba opozoriti, da bi bilo treba opraviti analizo škode na ravni industrije Unije kot celote, ne za njen del. Komisija je kljub temu na podlagi razpoložljivih informacij analizirala položaj na poljskem trgu (treba je opozoriti, da se je vzorčena poljska družba odločila prekiniti sodelovanje in da ni nobena druga poljska družba pristala na sodelovanje).
(129)
Prvič, v zvezi z obsegom poljske prodaje na preostalem trgu Unije je bilo ugotovljeno, da je bil v OP njen tržni delež manjši od 3 %.
(130)
Drugič, če bi poljske družbe sodelovale v preiskavi in bi bile njihove cene upoštevane v analizi nelojalnega nižanja cen, bi imelo to zelo omejeno težo v celotnem izračunu nelojalnega nižanja cen. Zaradi pomanjkanja sodelovanja poljske družbe ni bilo na voljo podrobnih informacij o cenah za kontrolno številko izdelka. A tudi v okviru pristopa „največjega vpliva“ bi bil ob predpostavki, da bi bila v izračun vključena celotna poljska prodaja, vpliv zanemarljiv in ne bi spremenil celotne slike glede na razmeroma majhen obseg prodaje (5).
(131)
Na tej podlagi je bil vpliv poljske prodaje na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, če je sploh obstajal, omejen.
(132)
Druga trditev o domnevni samopovzročeni škodi je bila, da so nekateri proizvajalci Unije dopolnili svoje kataloge z uvozom kitajskih ploščic in jih prodajali naprej pod svojim tržnim imenom. Ta trditev pa ni utemeljena, poleg tega pa so med preiskavo zbrani dokazi pokazali, da je bil uvoz zanemarljiv. Zato ni mogoče ugotoviti, da bi navedeni uvoz proizvajalcev EU prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
5. Izvoz industrije Unije
(133)
Kot eden od znanih drugih dejavnikov poleg dampinškega uvoza, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, je bil proučen tudi izvoz proizvajalcev Unije, da bi zagotovili, da se morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. Analiza podatkov Eurostata je pokazala, da se je izvoz iz Unije zmanjšal za 44 %, vendar so se cene tega izvoza povišale za 32 %. Pri sodelujočih vzorčenih proizvajalcih je bilo zmanjšanje manj izrazito (- 24 %). Preiskava je tudi pokazala, da se je delež izvoza, izražen kot odstotek skupne prodaje industrije Unije, povečal s 17 % v letu 2007 na 19 % v letu 2009. A čeprav se je obseg izvoza za sodelujoče proizvajalce Unije zmanjšal, je bilo to zmanjšanje manj izrazito kakor padec prodaje na trgu Unije (- 24 % za izvoz v primerjavi z - 30 % za prodajo v Uniji). Zato se šteje, da zmanjšanje izvoza ne more pojasniti ravni škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(134)
Na podlagi navedenega se začasno ugotovi, da izvoz industrije Unije ni prispeval k znatni škodi, ki jo je ta utrpela.
6. Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi
(135)
Ugotovljeno je bilo, da obstaja vzročna zveza med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz Kitajske. Gospodarska kriza in uvoz iz tretjih držav razen Kitajske sta vplivala na položaj industrije Unije, vendar vpliv ni bil takšen, da bi prekinil vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(136)
Zato se na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije začasno ugotovi, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v OP.
F. INTERES UNIJE
1. Interes industrije Unije
(137)
Pri evropskem združenju (Cerame-Unie) in glavnimi nacionalnimi združenji proizvajalcev je obstajala visoka raven sodelovanja in podpore. Poleg tega ni noben proizvajalec Unije nasprotoval pobudi za preiskavo ali uvedbi ukrepov. To pomeni, da je uvedba ukrepov jasno v interesu proizvajalcev Unije.
(138)
Preiskava je pokazala, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi učinkov dampinškega uvoza, zaradi katerega so se nelojalno znižale njene cene, kot je navedeno v uvodni izjavi 76 in naslednjih uvodnih izjavah.
(139)
Pričakovati je mogoče, da bodo ukrepi, s katerimi se bo verjetno preprečilo nadaljnjo nenadno povečanje poceni dampinškega uvoza v prihodnosti, koristili industriji Unije.
(140)
Če ukrepi ne bodo uvedeni, je mogoče pričakovati, da se bo povečevanje dampinškega uvoza poceni keramičnih ploščic nadaljevalo, če ne še povečalo. Učinek zniževanja prodajnih cen, ki ga povzroča dampinški uvoz iz Kitajske, bi še naprej stiskal prodajne cene in dobičke proizvajalcev Unije.
(141)
Ker finančno stanje in dobičkonosnost industrije Unije nista dovolj dobra, da bi prenesla nadaljnji pritisk cen dampinškega uvoza, zaradi katerega so se znatno nelojalno znižale njene prodajne cene, bi zelo verjetno postopno propadlo veliko proizvajalcev Unije.
2. Interes uvoznikov
(142)
Sodelovanje nepovezanih uvoznikov in uporabnikov je pomenilo približno 6 % skupnega obsega uvoza iz Kitajske. Pri vzorčenju (glej uvodno izjavo 15) je bilo izbranih sedem nepovezanih uvoznikov (eden je bil uporabnik). Pomenili so približno 5 % celotnega uvoza iz Kitajske. Sodelujoči uvozniki so v glavnem trgovali s ploščicami, razen enega uvoznika, pri katerem je bila trgovina s ploščicami le majhen delež njegovega celotnega poslovanja. Pri navedenih sodelujočih uvoznikih je bil delež uvoza iz Kitajske zelo pomemben del njihovih celotnih nakupov (več kot 75 %). Čeprav se zdi, da obstaja manevrski prostor za prevzem povišanja cene kitajskega uvoza, ker znaša pribitek uvoznikov na ta uvoz približno 50 %, navadno poročajo o približno petodstotnih dobičkih.
(143)
Zato bi bilo treba že preprosto z vidika stroškov sprejeti ukrepe, ki bi po vsej verjetnosti vplivali na poslovanje uvoznikov.
(144)
Vendar je preiskava razkrila, da se lahko uvozniki in uporabniki preusmerijo na izdelke iz tretjih držav ali iz Unije. Ta sprememba se lahko pojavi precej zlahka, saj se izdelek, ki se preiskuje, izdeluje v več državah Unije in zunaj nje (v Turčiji, Združenih arabskih emiratih, Egiptu, jugovzhodni Aziji, Braziliji in drugje).
(145)
En uvoznik je izjavil, da je poskusil zamenjati dobavitelje zaradi začetka preiskave, vendar je bilo njegovo prizadevanje neuspešna. Po drugi strani je drug uvoznik izjavil, da je ta proces med preiskavo že potekal in je bil uspešen. Tretji je zatrdil, da bo razširil svoj portfelj na nekitajske proizvajalce in da bo to z lahkoto opravil.
(146)
Zato se začasno ugotovi, da uvedba ukrepov ne bi ovirala uvoznikov Unije pri kupovanju podobnih izdelkov iz drugih virov. Nadalje, cilj protidampinških dajatev ni zapreti posebne trgovske poti, ampak je obnoviti enake pogoje in ukrepati proti nepoštenim trgovinskim praksam.
(147)
Nazadnje, zaradi razmeroma nizke ravni sodelovanja nepovezanih uvoznikov se zdi, da uvedba ukrepov ne bi znatno vplivala na njihovo dejavnost.
3. Interes uporabnikov
(148)
Komisija je stopila v stik z dvema večjima združenjema uporabnikov v Uniji.
(149)
Gradbeni sektor (ki ga zastopa Evropsko združenje gradbene dejavnosti) se je odločil, da v preiskavi ne bo dejavno sodeloval. Na začetno poizvedbo Komisije se je odzval, vendar je pozneje nehal sodelovati zaradi pomanjkanja interesa njegovih članov.
(150)
Ta nizka raven sodelovanja uporabnikov kaže, da sektor ni preveč odvisen od kitajskega uvoza ali da mu morebitni ukrepi ne bi znatno škodovali. Zdi se, da to še posebno velja za gradbeni sektor, v katerem imajo keramične ploščice glede na izjave proizvajalcev med preveritvenimi obiski zanemarljiv vpliv na končne stroške. To se zdi razumljivo glede na stroške drugih materialov pri novogradnjah ali obnovah. Kot je bilo navedeno, pa je poleg tega tudi oskrbovalni vir razmeroma lahko zamenjati.
(151)
Evropsko združenje Do-It-Yourself (EDRA) je stopilo v stik s Komisijo v imenu svojih članov. Pripombe je predložilo na začetku preiskave in trdilo, da bi dajatve povzročile povišanje potrošniških cen, preusmeritev na druge oskrbovalne vire pa bi bila draga za distributerje in stranke. Te trditve pa niso bile utemeljene.
4. Interes končnih potrošnikov
(152)
Komisija je stopila v stik z enim združenjem potrošnikov, ki je odgovorilo, da ni zainteresirano za sodelovanje. Javilo se ni nobeno drugo združenje potrošnikov.
(153)
Vpliv protidampinških dajatev na potrošnike bo verjetno omejen, saj je pribitek, ki ga uporabljajo preprodajalci, navadno zelo velik. Celo ob povečanju cen bi to imelo razmeroma omejen vpliv na potrošnike, glede na to, da bi se povišanje stroškov gibalo od 1,5 do 3 EUR na m2 (na podlagi povprečne cene kitajskega uvoza 4,5 EUR v OP). Posamezni potrošniki kupijo omejeno količino ploščic, kupujejo pa ne zelo pogosto. Poleg tega bi lahko imelo kratkoročno povišanje cen ugodne dolgoročne učinke za potrošnike z zagotavljanjem konkurence na trgu. Pomanjkanje konkurence bi dolgoročno lahko povzročilo še večje povišanje cen in odpravo poceni uvoza.
5. Interes dobaviteljev
(154)
Med preiskavo se niso javili ne dobavitelji ne združenja dobaviteljev.
(155)
Preiskava je razkrila, da so dobavitelji, ki bi bili lahko najbolj zainteresirani za postopek, ki poteka, proizvajalci opreme za proizvodnjo ploščic. Pokazala je tudi, da nekateri kitajski proizvajalci tako opremo kupujejo od dobaviteljev iz Unije. Kljub temu se iz uradnih podatkov zdi, da je bila prodaja iz Unije na Kitajsko v zadnjem desetletju stabilna in se je le rahlo zmanjševala ter da je Kitajska pomenila precejšen, vendar ne pretežni del njihove prodaje (približno 10 %). Glavne stranke dobaviteljev so bili resnično proizvajalci Unije, zato so dobavitelji izjemno zainteresirani za uspešnost industrije Unije in odvisni od nje.
(156)
Poleg tega je pomanjkanje sodelovanja tega sektorja kazalo na to, da po mnenju dobaviteljev protidampinški ukrepi proti uvozu zadevnega izdelka ne bi znatno škodovali njihovemu položaju.
6. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(157)
Glede na navedeno je bilo začasno ugotovljeno, da na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Kitajske.
G. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(158)
Glede na zgornje sklepne ugotovitve v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske, da bi preprečili, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
2. Začasni ukrepi
(159)
Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz Kitajske na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(160)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato se v njih upošteva položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, torej posebej navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s pravnimi osebami, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedene, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(161)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (6) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
(162)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
(163)
Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ta posebna ukrepa sta: predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge k tej uredbi. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge izvoznike.
(164)
Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev [odvisno od primera se lahko doda odstotek], bi se takšno povečanje obsega obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim preuči potreba po odpravi individualne(-ih) stopnje(-enj) dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.
(165)
Naslednje predlagane stopnje dajatev temeljijo na stopnjah dampinga, ugotovljenih v preiskavi, ker so bile nižje od stopenj škode. Začasne protidampinške dajatve so naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Začasna dajatev
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Vsi drugi sodelujoči proizvajalci
32,3 %
32,3 %
Vsi drugi
73,0 %
73,0 %
H. KONČNA DOLOČBA
(166)
Navedene začasne ugotovitve se razkrijejo vsem zainteresiranim stranem, ki so pozvane, naj pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in jih je mogoče za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno preučiti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz glaziranih in neglaziranih keramičnih ploščic za tlakovanje in oblaganje; glaziranih in neglaziranih keramičnih kockic za mozaik in podobno, na podlagi ali brez podlage, ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 in 6908 90 99, ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki jih proizvajajo navedene družbe, je naslednja:
Družba
Dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Družbe, navedene v Prilogi I
32,3 %
B012
Vse druge družbe
73,0 %
B999
3. Za uporabo individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe, navedene v odstavku 2, se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki je skladen z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki velja za vse druge družbe.
4. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.
5. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
1. Ne glede na člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 16. marca 2011