NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1089/2010
ze dne 23. listopadu 2010,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o interoperabilitu sad prostorových dat a služeb prostorových dat
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (1), a zejména na článek 7 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2007/2/ES stanoví obecná pravidla pro zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství. Členské státy musejí v rámci této infrastruktury zpřístupnit datové sady týkající se jedné nebo několika příloh směrnice 2007/2/ES a příslušné služby prostorových dat v souladu s technickými podmínkami pro interoperabilitu a tam kde jsou uplatnitelné, i pro harmonizaci sady prostorových dat a služby prostorových dat.
(2)
Technické podmínky přihlížejí k příslušným požadavkům uživatelů, které byly zjišťovány u zúčastněných subjektů na základě průzkumu požadavků uživatelů a analýzy předložených referenčních materiálů a příslušných politik Unie v oblasti životního prostředí a politik nebo činností, které mohou mít vliv na životní prostředí.
(3)
Komise analyzovala proveditelnost technických podmínek a jejich přiměřenost z hlediska pravděpodobných nákladů a přínosů na základě výsledků testů oznámených zúčastněnými subjekty a odpovědí členských států předložených prostřednictvím národních kontaktních míst na žádost o informace týkající se posouzení nákladů a přínosů a důkazů ze studií provedených členskými státy o nákladech a přínosech infrastruktur prostorových dat na regionální úrovni.
(4)
Zástupci členských států a další fyzické nebo právnické osoby zainteresované na prostorových datech, včetně uživatelů, výrobců, poskytovatelů služeb s přidanou hodnotou nebo jakéhokoli koordinačního orgánu, měli možnost zúčastnit se zpracování technických podmínek prostřednictvím navržených odborníků a vyhodnotit návrh prováděcích pravidel v konzultacích se zúčastněnými subjekty a za pomoci testování.
(5)
Za účelem dosažení interoperability a přínosu vyplývajícího z úsilí společenství uživatelů a výrobců jsou mezinárodní normy v případě potřeby začleněny do pojmů a definic prvků témat prostorových dat uvedených v příloze I, II nebo III směrnice 2007/2/ES.
(6)
Aby byla zajištěna interoperabilita a harmonizace všech témat prostorových dat, měly by členské státy splnit požadavky na společné datové typy, identifikaci prostorových objektů, metadata pro interoperabilitu, obecný síťový model a jiné modely a pravidla, která se vztahují na všechna témata prostorových dat.
(7)
S cílem zajistit interoperabilitu a harmonizaci v rámci jednoho tématu prostorových dat by členské státy měly používat klasifikace a definice prostorových objektů, jejich klíčové atributy a přidružené role, datové typy, domény hodnot a specifická pravidla, která se vztahují na jednotlivá témata prostorových dat.
(8)
Vzhledem k tomu, že hodnoty číselníků potřebné pro provádění tohoto nařízení nejsou v nařízení obsaženy, mělo by se toto nařízení začít používat teprve až budou uvedené hodnoty přijaty ve formě právního aktu. Je proto vhodné odložit použitelnost tohoto nařízení.
(9)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru zřízeného podle článku 22 směrnice 2007/2/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví požadavky na technické podmínky pro interoperabilitu a případně pro harmonizaci sad prostorových dat a služeb prostorových dat odpovídajících tématům uvedeným v příloze I, II a III směrnice 2007/2/ES.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se používají tyto definice a definice specifické pro určitá témata, uvedené v příloze II:
1.
„abstraktním typem“ (abstract type) se rozumí typ, pro který nelze vytvořit instanci, ale který může mít atributy a přidružené role,
2.
„přidruženou rolí“ (association role) se rozumí hodnota nebo objekt, k němuž má typ vztah, podle čl. 8 odst. 2 písm. b) směrnice 2007/2/ES,
3.
„atributem“ (attribute) se rozumí charakteristika typu uvedená v čl. 8 odst. 2 písm. c) směrnice 2007/2/ES,
4.
„předběžným typem“ (candidate type) se rozumí typ, který se už používá jako součást specifikace témat prostorových dat v příloze I směrnice 2007/2/ES, ale který bude plně specifikován v tématu prostorových dat v příloze II nebo III směrnice 2007/2/ES, kam tematicky patří,
5.
„číselníkem“ (code list) se rozumí otevřený výčet, který lze rozšířit,
6.
„datovým typem“ (data type) se rozumí deskriptor sady hodnot, které nemají identitu, v souladu s ISO 19103,
7.
„výčtem“ (enumeration) se rozumí datový typ, jehož instance tvoří pevný seznam jmenovitě uvedených písmenných hodnot. Atributy výčtového typu mohou mít hodnoty pouze z tohoto seznamu,
8.
„externím identifikátorem objektu“ (external object identifier) se rozumí jednoznačný identifikátor objektu publikovaný odpovědným orgánem, který lze použít v externích aplikacích pro odkaz na prostorový objekt,
9.
„identifikátorem“ (identifier) se rozumí lingvisticky nezávislá posloupnost znaků schopných jednoznačně a trvale identifikovat entitu, k níž je přidružena, v souladu s EN ISO 19135,
10.
„vytvořením instance“ (instantiate) se rozumí vytvoření objektu, který odpovídá definici, atributům, přidruženým rolím a omezením specifikovaným pro typ vytvořené instance,
11.
„vrstvou“ (layer) se rozumí základní jednotka geografické informace, kterou si lze vyžádat ze serveru jako mapu v souladu s EN ISO 19128,
12.
„informacemi o životním cyklu“ (life-cycle information) se rozumí soubor vlastností prostorového objektu, který popisuje časové charakteristiky verze prostorového objektu nebo jejich změny mezi verzemi,
13.
„prvkem metadat“ (metadata element) se rozumí diskrétní jednotka metadat v souladu s EN ISO 19115,
14.
„skupinou“ (package) se rozumí univerzální mechanismus pro uspořádání prvků do skupin,
15.
„registrem“ (register) se rozumí sada záznamů, která obsahuje identifikátory přiřazené položkám s popisy přidružených položek, v souladu s EN ISO 19135,
16.
„typem prostorového objektu“ (spatial object type) se rozumí klasifikace prostorových objektů,
17.
„stylem“ (style) se rozumí přiřazení typů prostorových objektů a jejich vlastností a omezení parametrizovaným symbolům používaným při tvorbě map,
18.
„podtypem“ (sub-type of) se rozumí vztah mezi specifičtějším typem prostorového objektu a obecnějším typem, přičemž specifičtější typ je plně v souladu s obecnějším typem a obsahuje další informace převzaté z ISO 19103,
19.
„typem“ (type) se rozumí typ prostorového objektu nebo datový typ,
20.
„zrušitelným “ (voidable) se rozumí, že pro atribut nebo přidruženou roli lze hodnotu „void“ (zrušená) použít, pokud v sadách prostorových dat udržovaných členskými státy není obsažena žádná odpovídající hodnota, nebo odpovídající hodnotu není možné za přiměřené náklady odvodit z existujících hodnot. Nejsou-li atribut nebo přidružená role zrušitelné, buňka tabulky specifikující její zrušitelnost se ponechá prázdná.
Článek 3
Společné typy
Typy, které jsou společné pro několik témat uvedených v přílohách I, II a II směrnice 2007/2/ES, musí odpovídat definicím a omezením a zahrnovat atributy a přidružené role uvedené v příloze I.
Článek 4
Typy pro výměnu a klasifikaci prostorových objektů
1. Pro výměnu a klasifikaci prostorových objektů z datových sad použijí členské státy typy prostorových objektů a přidružené datové typy, výčty a číselníky uvedené v příloze II, které splňují podmínky stanovené v článku 4 směrnice 2007/2/ES.
2. Typy prostorových objektů a datové typy musí odpovídat definicím a omezením a musí obsahovat atributy a přidružené role stanovené v příloze II.
3. Výčty používané v atributech nebo přidružených rolích typu prostorového objektu nebo datových typů musejí odpovídat definicím a musí zahrnovat hodnoty stanovené v příloze II. Hodnoty výčtu jsou jazykově neutrální mnemotechnické počítačové kódy.
4. Číselníky používané v atributech nebo přidružených rolích typu prostorového objektu nebo datových typů musí odpovídat definicím stanoveným v příloze II.
Článek 5
Typy
1. U všech typů definovaných v tomto nařízení je jazykově neutrální název pro počítače uveden v závorkách v nadpisu oddílu, který specifikuje požadavky na tento typ. Tento jazykově neutrální název se používá pro odkazování na příslušný typ v definici atributu nebo přidružené roli.
2. Typy, které jsou podtypy jiného typu, zahrnují rovněž všechny atributy a přidružené role daného typu.
3. Pro abstraktní typy se nevytváří instance.
4. Předběžné typy se posuzují během zpracování požadavků na téma prostorových dat, k nimž tematicky patří. Jedinou přípustnou změnou specifikace předběžného typu v průběhu tohoto zpracování je její rozšíření.
Článek 6
Číselníky a výčty
1. Číselníky jsou jedním z těchto typů specifikovaných v příloze II:
a)
číselníky, které jsou spravovány ve společném registru číselníků a které členské státy nesmějí rozšířit;
b)
číselníky, které členské státy mohou rozšířit.
2. V případě, že členský stát číselník rozšíří, přípustné hodnoty rozšířených číselníků musí být zpřístupněny v registru.
3. Atributy nebo přidružené role typů prostorového objektu nebo datových typů, které mají typ číselníku, mohou nabývat pouze hodnot platných podle registru, v němž je číselník spravován.
4. Atributy nebo přidružené role typu prostorového objektu nebo datových typů, které mají typ výčtu, mohou nabývat pouze hodnot ze seznamů specifikovaných pro tento typ výčtu.
Článek 7
Kódování
1. Každé pravidlo kódování používané ke kódování prostorových dat musí odpovídat normě EN ISO 19118. Musí zejména specifikovat pravidla konverze schématu pro všechny typy prostorových objektů a všechny atributy a přidružené role a používanou strukturu výstupních dat.
2. Každé pravidlo kódování používané ke kódování prostorových dat musí být zpřístupněno.
Článek 8
Aktualizace
1. Členské státy musí pravidelně zpřístupňovat aktualizace dat.
2. Všechny aktualizace se provádějí nejpozději do šesti měsíců po použití změny ve zdrojové datové sadě, není-li v příloze II pro konkrétní téma prostorových dat stanovena jiná lhůta.
Článek 9
Správa identifikátorů
1. Datový typ Identifikátor definovaný v oddíle 2.1. přílohy I se použije jako typ pro externí identifikátor objektu prostorového objektu.
2. Externí identifikátor objektu pro jednoznačnou identifikaci prostorových objektů se během životního cyklu prostorového objektu nemění.
Článek 10
Životní cyklus prostorových objektů
1. Různé verze téhož prostorového objektu jsou vždy instance stejného typu prostorového objektu.
2. Atributy namespace a localId externího identifikátoru objektu zůstanou stejné pro různé verze prostorového objektu.
3. Pokud se používají atributy beginLifespanVersion a endLifespanVersion, hodnota endLifespanVersion nesmí obsahovat starší datum než hodnota beginLifespanVersion.
Článek 11
Časové referenční systémy
1. Používá se výchozí časový referenční systém uvedený v bodě 5 části B přílohy nařízení Komise (ES) č. 1205/2008 (2), nejsou-li v příloze II pro konkrétní téma prostorových dat specifikovány jiné časové referenční systémy.
2. V případě, že se používají jiné časové referenční systémy, musí být specifikovány v metadatech datových sad.
Článek 12
Jiné požadavky a pravidla
1. Doména hodnot prostorových vlastností definovaná v tomto nařízení je omezena na prostorové schéma Simple Feature podle ustanovení normy EN ISO 19125-1, není-li pro konkrétní téma nebo typ prostorových dat stanoveno jinak.
2. Všechny hodnoty měření se vyjadřují s použitím jednotek SI, není-li pro konkrétní téma nebo typ prostorových dat stanoveno jinak.
3. Pokud se používají atributy validFrom a validTo, hodnota validTo nesmí obsahovat starší datum než hodnota validFrom.
4. Kromě toho se používají všechny požadavky stanovené v příloze II, které jsou specifické pro dané téma.
Článek 13
Metadata nezbytná pro interoperabilitu
Metadata popisující sadu prostorových dat zahrnují tyto prvky metadat nezbytné pro interoperabilitu:
1. Souřadnicový referenční systém: popis souřadnicového referenčního systému používaného (souřadnicových referenčních systémů používaných) v datové sadě.
2. Časový referenční systém: popis časového referenčního systému používaného (časových referenčních systémů používaných) v datové sadě.
Tento prvek je povinný, pouze pokud sada prostorových dat obsahuje časové informace, které se nevztahují na výchozí časový referenční systém.
3. Kódování: popis konstrukce (konstrukcí) programovacího jazyka, který specifikuje reprezentaci datových objektů v záznamu, souboru, zprávě, paměťové jednotce nebo v přenosovém kanálu.
4. Topologická správnost: správnost jednoznačně kódovaných topologických charakteristik datové sady podle popisu v rozsahu.
Tento prvek je povinný, pouze pokud datová sada obsahuje typy z obecného síťového modelu (Generic Network Model) a nezajišťuje topologii osy (propojení os) pro síť.
5. Kódování znaků: kódování znaků používané v datové sadě.
Tento prvek je povinný, pouze když se používá kódování, které není založeno na UTF-8.
Článek 14
Znázornění
1. Pro znázornění sad prostorových dat s použitím prohlížecích síťových služeb specifikovaných v nařízení Komise č. 976/2009 (3) musí být k dispozici:
a)
vrstvy specifikované v příloze II pro téma nebo témata, ke kterým se datová sada vztahuje;
b)
pro každou vrstvu alespoň výchozí styl znázornění, který minimálně obsahuje přidružený název a jednoznačný identifikátor.
2. V příloze II jsou pro každou vrstvu stanoveny:
a)
člověkem čitelný název vrstvy, který se použije pro znázornění v uživatelském rozhraní;
b)
typ(y) prostorových objektů, které tvoří obsah vrstvy.
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost [dvacátým] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 15. prosince 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. listopadu 2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1089/2010
z dne 23. novembra 2010
o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (1) in zlasti člena 7(1) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Direktiva 2007/2/ES določa splošna pravila za vzpostavitev infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti. V tej infrastrukturi morajo države članice zagotoviti zbirke podatkov, ki so povezane z eno ali več prilogami iz Direktive 2007/2/ES, in pripadajoče storitve v zvezi s prostorskimi podatki v skladu s tehničnimi ureditvami za medopravilnost in, kadar je to izvedljivo, za uskladitev zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki.
(2)
V tehničnih ureditvah se upoštevajo vse pomembne uporabniške zahteve, zbrane z raziskavo o uporabniških zahtevah, v kateri so sodelovali upravljavci, in z analiziranjem prejetega referenčnega gradiva in ustreznih okoljskih politik Unije ter politik ali dejavnosti, ki lahko vplivajo na okolje.
(3)
Komisija je na podlagi rezultatov testiranja, ki so jih sporočili upravljavci, odgovorov, ki so jih na zahtevo po predložitvi informacij o stroških in koristi poslale države članice prek nacionalnih kontaktnih točk, ter ugotovitev študij, ki so jih opravile države članice o stroških in koristih infrastrukture prostorskih podatkov na regionalni ravni, analizirala izvedljivost tehničnih ureditev in njihovo sorazmernost glede na stroške in koristi.
(4)
Pri pripravi osnutkov tehničnih ureditev s predlaganimi strokovnjaki so lahko sodelovali predstavniki držav članic ter druge fizične in pravne osebe, ki se zanimajo za prostorske podatke, med drugim tudi uporabniki, proizvajalci, ponudniki storitev z dodano vrednostjo ter vsi ostali usklajevalni organi, med posvetovanjem z upravljavci in testiranjem pa so lahko ocenjevali tudi izvedbena pravila.
(5)
Da se doseže medopravilnost in upoštevajo prizadevanja uporabnikov in proizvajalcev so bili v koncepte in opredelitve elementov prostorskih podatkov iz prilog I, II ali III k Direktivi 2007/2/ES vključeni tudi mednarodni standardi.
(6)
Da se zagotovita medopravilnost in usklajenost tem prostorskih podatkov, morajo države članice izpolniti zahteve za skupne vrste podatkov, označevanje prostorskih objektov, metapodatke za medopravilnost, generični model omrežja ter druge koncepte in pravila, ki veljajo za vse teme prostorskih podatkov.
(7)
Da se zagotovita medopravilnost in usklajenost znotraj teme prostorskih podatkov, morajo države članice uporabljati razvrstitve in opredelitve prostorskih objektov, njihove glavne značilnosti in vloge asociacij, podatkovne tipe, zaloge vrednosti in posebna pravila, ki veljajo za posamezne teme prostorskih podatkov.
(8)
Ker vrednosti šifrantov, ki so potrebne za izvajanje te uredbe, v tej uredbi niso določene, začne ta uredba veljati šele, ko te postanejo pravno zavezujoče. Začetek veljavnosti te uredbe je zato treba odložiti.
(9)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 22 Direktive 2007/2/ES -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Vsebina
Ta uredba določa zahteve za tehnične ureditve za medopravilnost in, kadar je to izvedljivo, za uskladitev zbirk prostorskih podatkov in storitve v zvezi s prostorskimi podatki, ki spadajo med teme iz prilog I, II in III k Direktivi 2007/2/ES.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov in opredelitve iz Priloge II, specifične za posamezno temo:
1.
„abstraktni tip“ (abstract type) pomeni tip, ki ga ni mogoče tvoriti, vendar lahko ima atribute in vloge asociacij;
2.
„vloga asociacije“ (association role) pomeni vrednost ali objekt, s katerim je tip v razmerju po členu 8(2b) Direktive 2007/2/ES;
3.
„atribut“ (attribute) pomeni značilnost tipa po členu 8(2c) Direktive 2007/2/ES;
4.
„kandidat za tip“ (candidate type) pomeni tip, ki se že uporablja v podrobnem opisu teme prostorskih podatkov iz Priloge I k Direktivi 2007/2/ES, vendar bo v celoti opredeljen šele v temi prostorskih podatkov iz Priloge II ali III k Direktivi 2007/2/ES, kamor tematsko spada;
5.
„šifrant“ (code list) pomeni odprto oštevilčenje, ki ga je mogoče razširiti;
6.
„podatkovni tip“ (data type) pomeni v skladu s standardom ISO 19103 opisnik nabora vrednosti brez identitete,;
7.
„oštevilčenje“ (enumeration) pomeni podatkovni tip, čigar primerki tvorijo stalen seznam poimenovanih dobesednih vrednosti. Atributi oštevilčenega tipa lahko imajo samo vrednosti s tega seznama;
8.
„zunanji identifikator objekta“ (external object identifier) pomeni enolični identifikator objekta, ki ga objavi pristojni organ in ki zunanjim aplikacijam omogoča sklicevanje na prostorski objekt;
9.
„identifikator“ (identifier) pomeni v skladu s standardom EN ISO 19135 jezikovno neodvisno zaporedje znakov, ki lahko enolično in trajno določa tisto, na kar se nanaša;
10.
„tvoriti“ (instantiate) pomeni ustvariti objekt, ki je skladen z opredelitvijo, atributi, vlogami asociacij in omejitvami, določenimi za tvorjeni tip;
11.
„sloj“ (layer) pomeni osnovno enoto geografskih informacij, ki se lahko po EN ISO 19128 od strežnika zahteva v obliki karte;
12.
„informacije o življenjskem ciklu“ (life-cycle information) pomeni nabor lastnosti prostorskega objekta, ki opisujejo časovne značilnosti različice prostorskega objekta ali spremembe med različicami;
13.
„metapodatkovni element“ (metadata element) pomeni v skladu s standardom EN ISO 19115 ločeno enoto metapodatkov;
14.
„paket“ (package) pomeni splošnonamenski mehanizem za organiziranje elementov v skupine;
15.
„register“ (register) pomeni v skladu s standardom EN ISO 19135 nabor datotek, ki vsebujejo identifikatorje, dodeljene postavkam z opisi povezanih postavk;
16.
„tip prostorskega objekta“ (spatial object type) pomeni razvrstitev prostorskih objektov;
17.
„slog“ (style) pomeni preslikovanje s tipov prostorskih objektov ter njihovih lastnosti in omejitev na parametrizirane simbole, ki se uporabljajo za izdelavo kart;
18.
„podtip“ (sub-type of) pomeni razmerje med bolj specifičnim in bolj splošnim tipom, pri čemer je bolj specifični popolnoma skladen z bolj splošnim tipom in vsebuje dodatne informacije v skladu s standardom ISO 19103;
19.
„tip“ (type) pomeni tip prostorskega objekta ali podatkovni tip;
20.
„voidable“ (neobvezen) pomeni, da imata lahko atribut ali vloga asociacije vrednost „void“ (prazno), če v zbirki prostorskih podatkov, ki jo vzdržuje država članica, ni pripadajoče vrednosti ali če pripadajoče vrednosti ni mogoče izpeljati iz obstoječih vrednosti ob razumnih stroških. Če atribut ali vloga asociacije nista voidable, se celica tabele, v kateri je navedena njuna voidability (neobveznost), pusti prazna.
Člen 3
Skupni tipi
Tipi, ki so skupni več temam iz prilog I, II in III k Direktivi 2007/2/ES, so skladni z opredelitvami in omejitvami ter vsebujejo atribute in vloge asociacij iz Priloge I.
Člen 4
Tipi za izmenjavo in razvrstitev prostorskih objektov
1. Države članice uporabljajo tipe prostorskih objektov in povezane podatkovne tipe, oštevilčenja in šifrante za izmenjavo in razvrščanje prostorskih objektov iz zbirk podatkov iz Priloge II, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 4 Direktive 2007/2/ES.
2. Tipi prostorskih objektov in podatkovni tipi ustrezajo opredelitvam in omejitvam ter vsebujejo atribute in vloge asociacij iz Priloge II.
3. Oštevilčenja, ki se uporabljajo v atributih ali vlogah asociacij tipov prostorskih podatkov ali podatkovnih tipov, so skladna z opredelitvami in vsebujejo vrednosti iz Priloge II. Vrednosti oštevilčenja so jezikovno nevtralne mnemonične oznake, namenjene računalnikom.
4. Šifranti, ki se uporabljajo v atributih ali vlogah asociacij tipov prostorskih podatkov ali podatkovnih tipov, so skladni z opredelitvami iz Priloge II.
Člen 5
Tipi
1. Vsem tipom iz te uredbe se dodeli jezikovno nevtralno ime, namenjeno računalnikom, zapisano v oklepaju v naslovu oddelka, ki določa zahteve za navedeni tip. To jezikovno nevtralno ime se uporablja za sklicevanje na pripadajoči tip v opredelitvi atributa ali na vloge asociacije.
2. Tipi, ki so podtipi drugega tipa, vsebujejo vse atribute in vloge asociacije tega tipa.
3. Abstraktni tipi se ne tvorijo.
4. Kandidati za tipe se upoštevajo pri pripravi zahtev za temo prostorskih podatkov, v katero tematsko spadajo. Med njihovo pripravo se lahko podroben opis kandidata za tip spremeni samo z razširitvijo.
Člen 6
Šifranti in oštevilčenja
1. Šifranti spadajo v enega od naslednjih tipov iz Priloge II:
(a)
šifranti, ki se vodijo v skupnem registru šifrantov in jih države članice ne dopolnjujejo;
(b)
šifranti, ki jih države članice lahko dopolnjujejo.
2. Če država članica dopolni šifrant, se dovoljene vrednosti dopolnjenega šifranta vnesejo v register.
3. Atributi ali vloge asociacij tipov prostorskih objektov ali podatkovnih tipov, ki se uvrščajo med tipe šifrantov, imajo lahko le tiste vrednosti, ki so veljavne glede na register, v katerem se šifrant vodi.
4. Atributi ali vloge asociacij tipov prostorskih objektov ali podatkovnih tipov, ki imajo tip oštevilčenja, imajo lahko samo tiste vrednosti, ki so na seznamu, določenem za tip oštevilčenja.
Člen 7
Kodiranje
1. Vsako pravilo kodiranja, ki se uporablja za kodiranje prostorskih podatkov, je skladno s standardom EN ISO 19118. Določati mora zlasti pravila za konverzijo sheme za vse tipe prostorskih objektov ter vse atribute, vloge asociacij in uporabljene strukture izhodnih podatkov.
2. Vsako pravilo kodiranja, ki se uporablja za kodiranje prostorskih podatkov, mora biti na voljo.
Člen 8
Posodobitve
1. Vsaka država članica redno zagotovi posodobitve podatkov.
2. Vse posodobitve se opravijo najpozneje šest mesecev po nastanku spremembe v izvorni zbirki podatkov, razen če za posamezno temo prostorskih podatkov v Prilogi II ni določen drugačen rok.
Člen 9
Upravljanje identifikatorjev
1. Podatkovni tip Identifier iz oddelka 2.1 Priloge I se uporablja kot tip za zunanji identifikator objekta prostorskega objekta.
2. Zunanji identifikator objekta za enolično označevanje prostorskih objektov se med življenjskim ciklom prostorskega objekta ne spreminja.
Člen 10
Življenjski cikel prostorskih objektov
1. Različice istega prostorskega objekta so vedno primerki istega tipa prostorskega objekta.
2. Atributa namespace in localId zunanjega identifikatorja ostajata ista za vse različice prostorskega objekta.
3. Če se uporabljata atributa beginLifespanVersion in endLifespanVersion, mora biti datum, ki ga določa vrednost atributa endLifespanVersion, kasnejši od datuma, ki ga določa vrednost atributa beginLifespanVersion.
Člen 11
Časovni referenčni sistemi
1. Uporablja se privzeti časovno referenčni sistem iz točke 5 dela B Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1205/2008 (2), razen če za posamezno temo prostorskih podatkov v Prilogi II niso določeni drugi časovni referenčni sistemi.
2. Če se uporabljajo drugi časovni referenčni sistemi, se ti navedejo v metapodatkih o zbirki podatkov.
Člen 12
Druge zahteve in pravila
1. Zaloga vrednosti prostorskih značilnosti, opredeljena v tej uredbi, je omejena na podatkovno shemo Simple Feature v skladu s standardom EN ISO 19125-1, razen če ni drugače navedeno za posamezno temo ali tip prostorskega podatka.
2. Vse merilne vrednosti se izražajo v enotah SI, razen če za posamezno temo ali tip prostorskega podatka ni drugače določeno.
3. Če se uporabljata atributa validFrom in validTo, mora biti datum, ki ga določa vrednost atributa vaildFrom, mlajši od datuma, ki ga določa vrednost atributa validTo.
4. Veljajo tudi vse zahteve za teme iz Priloge II.
Člen 13
Metapodatki za medopravilnost
Metapodatki, ki opisujejo zbirko prostorskih podatkov, vsebujejo naslednje metapodatkovne elemente, potrebne za medopravilnost:
1. koordinatni referenčni sistem: opis koordinatnih referenčnih sistemov, ki se uporabljajo v zbirki podatkov;
2. časovni referenčni sistem: opis časovnih referenčnih sistemov, ki se uporabljajo v zbirki podatkov.
Ta element je obvezen samo, če zbirka prostorskih podatkov vsebuje časovne informacije, ki se ne nanašajo na privzeti časovni referenčni sistem.
3. kodiranje: opis konstrukta računalniškega jezika, ki določa prikaz podatkovnega objekta v zapisu, datoteki, sporočilu, pomnilniški napravi ali prenosnem kanalu;
4. topološka doslednost: pravilnost eksplicitno kodiranih topoloških značilnosti zbirke podatkov, opisane v področju uporabe.
Ta element je obvezen samo, če zbirka podatkov vsebuje tipe generičnega modela omrežja (Generic Network Model) in omrežju ne zagotavlja topologije središčnice (povezljivost središčnic).
5. kodiranje znakov: kodiranje znakov, ki se uporablja za zbirko podatkov.
Ta element je obvezen samo, če uporabljeno kodiranje ne temelji na naboru UTF-8.
Člen 14
Prikaz
1. Za prikaz zbirk prostorskih podatkov prek omrežne storitve pregledovanja v skladu z Uredbo Komisije št. 976/2009 (3) mora biti zagotovljeno naslednje:
(a)
sloji iz Priloge II za temo ali teme, na katere se navezuje zbirka podatkov;
(b)
za vsak sloj vsaj privzeti slog prikazovanja, ki vsebuje najmanj pripadajoči naziv in enolični identifikator.
2. Za vsak sloj Priloga II določa naslednje:
(a)
človeku razumljiv naziv sloja, ki se uporablja za prikaz v uporabniškem vmesniku;
(b)
tipe prostorskih objektov, ki tvorijo vsebino sloja.
Člen 15
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati [dvajseti dan] po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 15. decembra 2010.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 23. novembra 2010