ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. dubna 2011
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě
(Text s významem pro EHP)
(2011/240/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 4 přílohy IX tohoto aktu,
s ohledem na žádost podanou Litvou,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Litva za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nemají v Litvě bydliště, sídlo, pobočku nebo zastoupení. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze jednou na maximálně tři roky.
(2)
Dne 4. února 2011 požádala Litva o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Litvě. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období bylo rovněž navrženo, aby se usnadnila restituce a privatizace zemědělské půdy pro zemědělce. Ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období v roce 2008“), Komise zdůraznila význam dokončení výše zmíněné zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Pozemková reforma v Litvě stále probíhá. Podle údajů poskytnutých litevskými orgány zůstává celkem 429 000 ha státní půdy, u které se musí vyjasnit vlastnická práva. V této chvíli bylo privatizováno pouze 77 200 ha státní zemědělské půdy a u 351 000 ha zemědělské půdy, která tvoří 11,42 % celkové výměry zemědělské půdy v Litvě, stále zůstávají nevyřešená vlastnická práva.
(5)
Podle názoru litevských orgánů nejasná vlastnická práva spolu s nepříznivou strukturou zemědělských hospodářství nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělské půdy. Rozdrobenost pozemků však vede k nižší konkurenceschopnosti a k tomu, že se zemědělské podniky méně zaměřují na trh. V této souvislosti údaje za rok 2009, které zpřístupnily litevské orgány, ukazují, že v tomto roce zemědělské podniky hospodařící na výměře do 5 ha tvořily 52,5 % všech zemědělských podniků.
(6)
Výše zmíněná nižší konkurenceschopnost litevského odvětví zemědělství v porovnání s odvětvím zemědělství v EU-15 je znásobena obtížemi v přístupu k finančním prostředkům a vysokými úrokovými sazbami, které se používají na komerční úvěry pro nabytí zemědělské půdy (více než 10 % v roce 2009).
(7)
Kromě toho nedávná globální finanční a hospodářská krize měla rovněž negativní dopad na litevskou ekonomiku a zvláště na prodejní ceny zemědělských produktů. Podle údajů litevského odboru statistiky vlády Litevské republiky celkový index prodejních cen zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 činil 77,8. Pokles byl zvláště výrazný v odvětví pěstování rostlin, kde se celkový index prodejních cen těchto zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 rovnal 69,1.
(8)
S ohledem na výše uvedené faktory lze vysvětlit stále značný, i když v čase klesající rozdíl mezi příjmy ze zemědělství zemědělců v Litvě a zemědělců v EU-15. Podle úřadu Eurostat se v roce 2009 úroveň příjmů zemědělců v Litvě snížila o 13,6 %, zatímco průměrný příjem v EU-27 se snížil o 10,7 %.
(9)
Podobně jako u úrovně příjmů ze zemědělství stále přetrvává rozdíl v prodejních cenách zemědělské půdy mezi Litvou a ostatními členskými státy EU. Podle údajů úřadu Eurostat zůstávají ceny zemědělských pozemků v Litvě ve srovnání s ostatními členskými státy EU nízké. Úplné sblížení prodejních cen zemědělské půdy se ani neočekávalo, ani nebylo pokládáno za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Nicméně rozdíly mezi cenami zemědělské půdy v Litvě a v EU-15 jsou natolik výrazné, že by mohly bránit dalšímu plynulému sbližování cen.
(10)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s litevskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy v Litvě. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení litevského trhu se zemědělskou půdou.
(11)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období o tři roky uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení povolit.
(12)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení zemědělské strukturální reformy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008.
(13)
Protože otevřený jednotný trh byl vždy centrem evropské prosperity, zvýšený příliv zahraničního kapitálu by zemědělskému trhu v Litvě rovněž přinesl potenciální prospěch. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství mít rovněž důležitý dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by také přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.
(14)
Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Litvy po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 14. dubna 2011.
SKLEP KOMISIJE
z dne 14. aprila 2011
o podaljšanju prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč v Litvi
(Besedilo velja za EGP)
(2011/240/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške,
ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške ter zlasti poglavja 4 Priloge IX k Aktu,
ob upoštevanju prošnje Litve,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V Aktu o pristopu iz leta 2003 je določeno, da lahko Litva v skladu s pogoji, določenimi v Aktu, še sedem let po pristopu, tj. do 30. aprila 2011, ohrani v veljavi prepovedi, na podlagi katerih fizične in pravne osebe iz drugih držav članic EU, ki nimajo sedeža ali niso registrirane ali nimajo poslovalnice ali agencije v Litvi, ne smejo pridobiti kmetijskih zemljišč. Gre za začasno izjemo od prostega pretoka kapitala, ki je zagotovljen s členi 63 do 66 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Prehodno obdobje se lahko podaljša samo enkrat za obdobje do treh let.
(2)
Litva je 4. februarja 2011 zaprosila za podaljšanje prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč za tri leta.
(3)
Glavni razlog za prehodno obdobje je bila potreba po zaščiti družbenoekonomskih razmer za kmetijske dejavnosti po uvedbi enotnega trga in prehodu na skupno kmetijsko politiko v Litvi. Namen prehodnega obdobja je bil zlasti odpraviti pomisleke glede možnega vpliva na kmetijski sektor, ki bi ga lahko imela liberalizacija pridobitve kmetijskih zemljišč zaradi začetnih znatnih razlik med cenami zemljišč in prihodki v primerjavi z Avstrijo, Belgijo, Dansko, Finsko, Francijo, Nemčijo, Grčijo, Irsko, Italijo, Luksemburgom, Nizozemsko, Portugalsko, Španijo, Švedsko in Združenim kraljestvom (v nadaljnjem besedilu: EU-15). Poleg tega je bilo prehodno obdobje zasnovano, da bi olajšalo postopek vračanja kmetijskih zemljišč kmetom in njihove privatizacije. Komisija je že v poročilu z dne 16. julija 2008 o Pregledu prehodnih ukrepov za pridobitev kmetijskih nepremičnin, določenih v Pristopni pogodbi iz leta 2003 (v nadaljnjem besedilu: vmesni pregled 2008), poudarila, kako pomembno je, da se navedena kmetijska reforma zaključi do konca predvidenega prehodnega obdobja (1).
(4)
Zemljiška reforma v Litvi še vedno poteka. Po podatkih litovskih organov je treba za skupaj 429 000 ha državnih zemljišč pojasniti lastninske pravice. Do zdaj je bilo privatiziranih samo 77 200 ha državnih kmetijskih zemljišč, za 351 000 ha kmetijskih zemljišč, kar je 11,42 % vseh kmetijskih zemljišč v Litvi, pa je lastninske pravice še treba pojasniti.
(5)
Po mnenju litovskih organov pomanjkanje jasnosti glede lastninskih pravic in neugodna struktura kmetij nedvomno otežuje zemljiške posle in konsolidacijo kmetijskih zemljišč. Razdrobljenost zemljišč vodi k manjši konkurenčnosti in k manj tržno usmerjenim kmetijam. V zvezi s tem podatki za leto 2009, ki so jih sporočili litovski organi, kažejo, da so v navedenem letu do 5 ha velike kmetije predstavljale 52,5 % vseh kmetij.
(6)
Poleg navedene manjše konkurenčnosti litovskega kmetijskega sektorja v primerjavi s kmetijskim sektorjem v EU-15 razmere otežujejo težave pri dostopu do finančnih virov in visoke obrestne mere za komercialne kreditne linije za pridobitev kmetijskih zemljišč (nad 10 % v letu 2009).
(7)
Poleg tega je nedavna svetovna finančna in gospodarska kriza negativno vplivala na litovsko gospodarsko in zlasti na prodajne cene kmetijskih proizvodov. Po podatkih litovskega oddelka za statistiko pri vladi republike Litve je skupni indeks nakupnih cen kmetijskih proizvodov v letu 2009 v primerjavi z letom 2008 znašal 77,8. Padec je bil posebno velik v sektorju pridelovanja rastlin, kjer je skupni indeks nakupnih cen teh kmetijskih proizvodov v letu 2009 v primerjavi z letom 2008 znašal 69,1.
(8)
Z navedenimi dejavniki se lahko pojasni razlika med kmetijskim dohodkom kmetov v Litvi in v EU-15, ki je še vedno velika, vendar se počasi zmanjšuje. Po podatkih Eurostata se je leta 2009 dohodek kmetov v Litvi zmanjšal za 13,6 %, medtem ko se je povprečni dohodek v EU-27 zmanjšal za 10,7 %.
(9)
Podobno kot pri kmetijskem dohodku tudi med prodajnimi cenami kmetijskih zemljišč v Litvi in v drugih državah članicah EU še vedno obstajajo razlike. Glede na podatke Eurostata so cene kmetijskih zemljišč (parcel) v Litvi še vedno nizke v primerjavi z drugimi državami članicami EU. Popolno zbližanje prodajnih cen kmetijskih zemljišč ni bilo niti pričakovano niti ni veljalo za potreben predpogoj za končanje prehodnega obdobja. Vseeno so vidne razlike v prodajnih cenah kmetijskih zemljišč med Litvo in EU-15 take, da lahko ovirajo nemoten napredek pri zbliževanju cen.
(10)
Glede na navedeno se lahko pričakuje - kar predvidevajo tudi litovski organi - da bi odprava omejitev s 1. majem 2011 pomenila pritisk na cene zemljišč v Litvi. Zato obstaja grožnja resnih motenj na litovskem trgu kmetijskih zemljišč po koncu prehodnega obdobja.
(11)
Podaljšanje prehodnega obdobja iz poglavja 4 Priloge IX k Aktu o pristopu za tri leta je zato treba odobriti.
(12)
Da bi trg v celoti pripravili na liberalizacijo, je tudi v neugodnih gospodarskih razmerah še vedno najpomembnejše, da se spodbuja izboljšanje dejavnikov, kot so kreditne in zavarovalniške možnosti za kmete, ter dokončanje kmetijske strukturne reforme v prehodnem obdobju, kot je bilo poudarjeno že v vmesnem pregledu 2008.
(13)
Ker je bil odprti enotni trg vedno osnova za evropsko blaginjo, bi povečan priliv tujega kapitala prinesel morebitne koristi tudi za kmetijski trg v Litvi. Kot je poudarjeno v vmesnem pregledu 2008, bi imele tuje naložbe v kmetijski sektor tudi pomembne dolgoročne učinke na zagotavljanje kapitala, znanja in izkušenj ter na delovanje trgov zemljišč in kmetijsko produktivnost. Postopno popuščanje pri omejitvah glede tujega lastništva v prehodnem obdobju bi prav tako prispevalo k pripravi trga na popolno liberalizacijo.
(14)
Zaradi pravne varnosti in da se prepreči pravna praznina v nacionalnem pravnem sistemu Litve po koncu trenutnega prehodnega obdobja, mora ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Prehodno obdobje za pridobitev kmetijskega zemljišča v Litvi iz poglavja 4 Priloge IX k Aktu o pristopu iz leta 2003 se podaljša do 30. aprila 2014.
Člen 2
Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 14. aprila 2011