NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 44/2012
ze dne 17. ledna 2012,
kterým se pro rok 2012 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) požaduje, aby Unie, s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) jakož i s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijala opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o revizi kvót pro huňáčka severního, které má Unie k dispozici ve vodách Grónska podoblastech ICES V a XIV podle dohody o partnerství v odvětví rybolvu s Grónskem, by měly být Komisi svěřeny příslušné pravomoci.
(5)
Za účelem zajištění jednotných podmínek provádění omezení odlovu některých populací druhů s krátkým životním cyklem by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o revizi TAC na základě vědeckých informací získaných v první polovině roku 2012. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (2).
(6)
Komise by měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty týjkající se revize TAC pro populace s krátkým životním cyklem, je-li to v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech nezbytné pro dosažení souladu s mezinárodními závazky Unie.
(7)
Některé TAC umožňují členským státům přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty. Cílem těchto zkoušek je testovat systém založený na kvótách odlovu, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci výběru jejich rybolovných činností, pokud jde o úlovky. Za účelem dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat místo vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy musí proto obsahovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV), napojených na systém čidel; to umožní podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Za předpokladu, že jsou splněny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3), je proto použití CCTV v této době podmínkou pro dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov.
(8)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory.
(9)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC pro populaci jazyka obecného v Severním moři, platýse evropského v Severním moři, tresky obecné v Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu, tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři stanoveny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (4), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (5) (dále jen „plán pro tresku obecnou“), a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (6).
(10)
U populací, u nichž nejsou k dispozici dostatečné nebo spolehlivé údaje, aby mohla být odhadnuta velikost populace, by opatření pro řízení a úrovně TAC měla vycházet z přístupu předběžné opatrnosti u řízení rybolovu podle čl. 3 písm. i) nařízení Rady (ES) č. 2371/2002, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a aspekty týkající se smíšeného rybolovu.
(11)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (7), je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(12)
V souladu s články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (8), je nezbytné stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2012.
(13)
Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je vhodné nadále používat a revidovat systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách EU oblastí ICES IIa, IIIa a podoblasti ICES IV.
(14)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(15)
Humr severský se loví v rámci smíšeného rybolovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank se na základě vědeckých poznatků doporučuje, aby se objem úlovků tohoto druhu v roce 2012 nezvyšoval. S cílem i nadále napomáhat obnově této populace je vhodné zachovat omezení rybolovných práv v určité části této oblasti a v určitých obdobích pouze na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský.
(16)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (9), Faerskými ostrovy (10), Grónskem (11) a Islandem (12) jednala Unie o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Faerskými ostrovy dosud nebyly dokončeny a očekává se, že s tímto partnerem by ujednání na rok 2012 měla být uzavřena počátkem roku 2012. Podobně budou v roce 2012 pokračovat i konzultace s Islandem. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání v roce 2012, je vhodné, aby Unie stanovila na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem dohod s Islandem nebo Faerskými ostrovy.
(17)
V souladu s konzultacemi, které proběhly mezi pobřežními státy ohledně řízení makrely obecné, tresky modravé, atlantsko-skandinávského sledě obecného a tresky jednoskvrnné v Severním moři, může Unie povolit rybolov svým plavidlům až do výše 10 % nad rámec kvóty stanovené pro Unii pod podmínkou, že jakékoli množství odlovené nad rámec této kvóty bude odečteno od její kvóty v roce 2013. Podobně může Unie v roce 2013 využít nevyužitého množství až do výše 10 % kvóty stanovené pro Unii v roce 2012. Dotčeným členským státům je vhodné umožnit tuto flexibilitu v řízení těchto rybolovných práv, a to zejména tak, že se těmto státům povolí rozhodnout se pro využití kvóty flexibility.
(18)
Lov tresky obecné prováděný Unií v vodách EU a v mezinárodních vodách oblastí ICES I a IIB tradičně zahrnoval vedlejší úlovky tresky jednoskvrnné. Je proto nezbytné stanovit omezení vedlejších úlovků tresky jednoskvrnné v případě tohoto rybolovu, která jsou v souladu s historickými úrovněmi.
(19)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a účastní se činnosti dalších organizací jako spolupracující strana, která není členem organizace. Kromě toho v souladu s aktem o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky dohody o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je např. Úmluva o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2012 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva měla být provedena v právu Unie.
(20)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) v roce 2011 na svém 33. výročním zasedání přijala řadu rybolovných práv pro rok 2012 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. Tato rybolovná práva, která zahrnují některé TAC a v případě krevet v rybolovné divizi 3M rozpis rozdělení intenzity rybolovu, by měla být provedena do práva Unie.
(21)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 82. výročním zasedání v roce 2011 přijala opatření k zachování tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC přijala také rozhodnutí o zachování žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(22)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2011 tabulky souladu, které stanoví upravené kvóty a uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. ICCAT v této souvislosti konstatovala, že v roce 2010 Unie zcela nevyužila svou kvótu mečouna obecného v severním a jižním Atlantiku, tuňáka velkookého a severoatlantského tuňáka křídlatého. Aby byly dodrženy úpravy kvót Unie stanovené ICCAT, je třeba provést rozdělení těchto nevyužitých rybolovných práv na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC stanovený v tomto nařízení. S ohledem na výsledek téhož výročního zasedání byl dále pozměněn plán obnovy marlína modrého a marlína bělavého, byla snížena unijní kvóta pro marlína modrého, mírně se zvýšila unijní kvóta pro marlína bělavého a bylo přijato doporučení ICCAT týkající se zachování žraloků hedvábných. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(23)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výročním zasedání v roce 2011 nezměnila svá opatření, která se týkají rybolovných práv a která jsou v současné době provedena v právu Unie. Stávající příslušná opatření přijatá IOTC by měla být provedena v právu Unie.
(24)
Na třetím mezinárodním zasedání pro vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti volného moře jižního Tichomoří (SPRFMO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v této oblasti až do vytvoření uvedené organizace pro řízení rybolovu. Tato prozatímní opatření byla revidována na druhé přípravné konferenci pro komisi SPRFMO pořádané v lednu 2011 a budou znovu revidována na třetí přípravné konferenci pro komisi SPRFMO, která se bude konat od 30. ledna do 3. února 2012. Uvedená prozatímní opatření jsou dobrovolná a podle mezinárodního práva nejsou právně závazná. Je nicméně vhodné v souladu se závazky týkajícími se spolupráce a ochrany zakotvenými v mezinárodním mořském právu provést uvedená opatření v právu Unie stanovením celkové kvóty pro Unii a rozdělení mezi dotčené členské státy.
(25)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) na svém výročním zasedání v roce 2011 nezměnila hodnoty celkového přípustného odlovu ledovky patagonské, červenice obecné, pilonošů rodu Beryx a kraba hlubokomořského, které odsouhlasila pro roky 2011 a 2012 na svém výročním zasedání v roce 2010. Stávající příslušná opatření přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie.
(26)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(27)
Konání 8. výročního zasedání Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) v roce 2011 bylo odloženo na rok 2012. Je vhodné, aby stávající opatření pro zachování a řízení. zůstala v platnosti až do uskutečnění tohoto výročního zasedání
(28)
Na svém výročním zasedání v roce 2011 nezměnily smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře opatření týkající se rybolovných práv. Stávající příslušná opatření by měla být provedena v právu Unie.
(29)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytvářejí či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tudíž nutné, aby ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, měla zpětnou působnost. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR (Komise pro zachování živých mořských zdrojů Antarktidy () trvá od 1. prosince jednoho roku do 30. listopadu následujícího roku a některá rybolovná práva nebo zákazy rybolovu v oblasti úmluvy CCAMLR jsou stanovovány na období počínající 1. prosincem 2011, je třeba, aby se příslušná opatření tohoto nařízení použila od uvedeného data. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zákaz lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění.
(30)
Dne 16. prosince 2011 vydala Unie prohlášení týkající se Bolívarovské republiky Venezuely (dále jen „Venezuela“) o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Venezuely ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany. Je třeba tedy stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách EU.
(31)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům EU, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (13), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení.
(32)
S cílem zabránit přerušení rybářských činností a za účelem zajištění obživy rybářů Unie by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2012, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2012, a zvláštních ustanovení týkajících se konkrétních oblastí, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti, jak je uvedeno ve 29. bodě odůvodnění. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(33)
Při využívání rybolovných práv by měla být v plném rozsahu dodržována příslušná ustanovení práva Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu v roce 2012;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2012 do 31. ledna 2013;
c)
rybolovná práva pro období od 1. prosince 2011 do 30. listopadu 2012 pro některé rybí populace v oblasti úmluvy CCAMLR a
d)
rybolovná práva na období uvedená v článku 27 pro některé populace v oblasti úmluvy IATTC.
3. Tímto nařízením se rovněž stanoví rybolovná práva pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, které jsou předmětem konzultací v oblasti rybolovu se třetími zeměmi. Konečná rybolovná práva se stanoví po uzavření těchto konzultací v souladu se Smlouvou.
4. Některá rybolovná práva uvedená v příloze I zůstávají nepřidělena a nesmějí být členskými státy využita, dokud nebudou stanovena konečná rybolovná práva podle odstavce 3.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na:
a)
plavidla EU, a
b)
plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo pravomocí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani pravomoci žádného státu;
g)
„velikostí oka“ velikost oka rybářských sítí určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (14).
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
„oblasti ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (15);
b)
„Skagerrakem“ se rozumí zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ se rozumí zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„oblasti CECAF“ (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení (ES) č. 216/2009 (16);
e)
„oblasti NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze nařízení (ES) č. 217/2009 (17);
f)
„oblast úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku Evropským společenstvím (18);
g)
„oblast úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) je zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (19);
h)
„oblast úmluvy CCAMLR“ (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/ (20);
i)
„oblast úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (21);
j)
„oblast úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (22);
k)
„oblast úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) je zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10o s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu (23) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
l)
„oblast úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (24);
m)
„oblast volného moře Beringova moře“ je zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 14 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (25) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
3. Komise reviduje kvóty pro huňáčka severního, které má Unie k dispozici ve vodách Grónska podoblastech ICES V a XIV na základě TAC a množství přidělených Unii Grónskem v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu a protokolem k této dohodě.
4. S ohledem na vědecké informace shromážděné v první polovině roku 2012 může Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijatých v souladu s postupem podle čl. 37 odst. 2 revidovat TAC stanovené v příloze I pro tyto populace:
a)
populace smačků rodu Ammodytes a související vedlejší úlovky ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV v souladu s přílohou IIB tohoto nařízení;
b)
populace tresky Esmarkovy a související vedlejší úlovky v podoblasti ICES IIIa a ve vodách EU divize ICES IIa a v podoblasti ICES IV a
c)
populace šprota obecného a související vedlejší úlovky ve vodách EU divize ICES IIa a podoblasti ICES IV.
5. V řádně odůvodněných naléhavých případech týkajících se dodržování mezinárodních závazků ze strany Unie Komise reviduje TAC stanovené v příloze I pro populace uvedené v odstavci 4 tohoto článku prostřednictvím okamžitě použitelných prováděcích aktů postupem podle čl. 38 odst. 3. Tyto akty zůstávají v platnosti po dobu použitelnosti tohoto nařízení, v každém případě nejpozději do 31. prosince 2012.
Článek 6
Dodatečné příděly pro plavidla účastnící se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu
1. Členský státy může plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou účastnícímu se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I. Dodatečné kvóty nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu.
2. Dodatečné kvóty podle odstavce 1 lze přidělit, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidel;
b)
výše dodatečných kvót přidělených jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu nepřesáhne 75 % výmětů předpokládaných u typu plavidla, k němuž toto plavidlo patří, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení základní kvóty přidělené tomuto plavidlu a
c)
všechny úlovky populací, na něž se vztahuje přidělení dodatečných kvót, odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené celkové kvóty.
Bez ohledu na písmeno b), může ve výjimečných případech členský stát plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou přidělit více než 75 % výmětů předpokládaných u typu plavidla, k němuž toto plavidlo patří, pokud:
i)
odhadované výměty pro tento typ plavidla nepřesahují 10 %,
ii)
lze prokázat, že zahrnutí tohoto typu plavidla je důležité pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely a
iii)
všechna plavidla účastnící se zkoušek nepřekročí celkovou hranici 75 % předpokládaných výmětů.
3. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2012 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
4. Členský stát předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót podle odstavce 1 tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod kjeho vlajkou účastnících se daných zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, druh a specifikace zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty každého typu plavidla, které se účastní zkoušek, a
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené plavidly, které se účastní zkoušek, v roce 2011.
5. Komise může požadovat, aby bylo posouzení odhadovaných výmětů pro typy plavidel uvedené v odst. 2 písm. b) předloženo vědeckému poradnímu orgánu k přezkumu. Není-li posouzení schváleno, dotčený členský stát písemně informuje Komisi o opatřeních přijatých s cílem zajistit, aby příslušná plavidla splňovala podmínku pro odhadované výměty uvedenou v odst. 2 písm. b).
Článek 7
Flexibilita v řízení některých populací
1. Pro některé populace uvedené v příloze I může členský stát rozhodnout o zvýšení původní kvóty uvedené v příloze I o 10 %. Dotčený členský stát oznámí své rozhodnutí Komisi. Na základě tohoto oznámení se zvýšená kvóta považuje za kvótu přidělenou danému členskému státu.
2. Veškerá množství odlovená v roce 2012 v rámci této zvýšené kvóty, která překračují původní kvótu, se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2013 odečítají.
3. Veškerá množství neodlovená v rámci původní kvóty až do výše 10 % této kvóty se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2013 přičítají.
Článek 8
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána, nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 9
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2012 do 31. ledna 2013 platí omezení intenzity rybolovu stanovená v příloze IIA pro některé populace tresky obecné, platýse evropského nebo jazyka obecného v těchto oblastech:
a)
Skagerrak;
b)
část divize ICES IIIa, která nepatří do oblastí Skagerrak a Kattegat;
c)
podoblast ICES IV;
d)
vody EU divize ICES IIa a
e)
divize ICES VIId.
Článek 10
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002 (26), kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací, se vztahuje na platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými v daném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2012 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech, které se uskutečnily s povolením k hlubinnému rybolovu nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantské.
Článek 11
Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení stanoveno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 12
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. července 2012 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: mníkovec bělolemý, mník modrý a mník mořský.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Severní šířka
Západní délka
1
52° 27′
12° 19′
2
52° 40′
12° 30′
3
52° 47′
12° 39,600′
4
52° 47′
12° 56′
5
52° 13,5′
13° 53,830′
6
51° 22′
14° 24′
7
51° 22′
14° 03′
8
52° 10′
13° 25′
9
52° 32′
13° 07,500′
10
52° 43′
12° 55′
11
52° 43′
12° 43′
12
52° 38,800′
12° 37′
13
52° 27′
12° 23′
14
52° 27′
12° 19′
3. Odchylně od odstavce 1 se plavidlům, která mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 13
Zakázané druhy
1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách EU i mimo ně a
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li v příloze I části B nařízení (EU) č. 43/2012 (27) stanoveno jinak;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
d)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
Článek 14
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 15
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (dále jen „výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Oddíl 1
Oblast Úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení rybolovu, kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle přílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidel EU provozujících drobný pobřežní rybolov oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle ustanovení přílohy IV bodu 4.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6.
Článek 17
Dodatečné podmínky týkající se kvóty tuňáka obecného přidělené v příloze ID
Vedle období zákazu stanoveného v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 302/2009 se zakazuje rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 15. dubna do 15. května 2012.
Článek 18
Rekreační a sportovní rybolov
Pro rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného přidělí členské státy zvláštní kvótu ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 19
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškounů velkookých (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (kromě druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl.
5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis).
Oddíl 2
Oblast Úmluvy CCAMLR
Článek 20
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC na úlovky a vedlejší úlovky uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené.
Článek 21
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou v roce 2012 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které nepatří do oblastí vnitrostátní jurisdikce. Pokud se daný členský hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s článkem 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2012.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou v části B přílohy V stanoveny TAC a omezení pro vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek sezóny.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 22
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2012/13
1. Během rybářské sezóny 2012/13 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi a v každém případě nejpozději 1. června 2012:
a)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části C svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části D konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou nebo pod vlajkou jiné členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jinému plavidlu než plavidlu, které bylo v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámeno sekretariátu CCAMLR, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim:
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.
Oddíl 3
Oblast Úmluvy IOTC
Článek 23
Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC
1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel Unie lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornostijsou stanoveny v bodě 2 přílohy VI.
3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma typy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech.
Článek 24
Žraloci
1. Zakazuje se uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
Oddíl 4
Oblast Úmluvy SPRFMO
Článek 25
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2012 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 26
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 24, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky plavidel plujících pod jejich vlajkou provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi pro předání prozatímnímu sekretariátu SPRFMO údaje zaznamenané systémy sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích, a pokud jsou tyto údaje k dispozici, zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 27
Rybolov při dně
Členské státy, které mají záznam o intenzitě rybolovu nebo odlovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svou intenzitu rybolovu nebo odlov:
a)
na průměrnou úroveň úlovků nebo parametrů intenzity za toto období a
b)
pouze na takové části oblasti úmluvy SPRFMO, kde probíhal rybolov při dně v kterékoli z předcházejících rybářských sezón.
Oddíl 5
Oblast Úmluvy IATTC
Článek 28
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
od 29. července do 28. září 2012, nebo od 18. listopadu 2012 do 18. ledna 2013 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2012 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2012, pro které období uzavření uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Všechna dotčená plavidla členských států s košelkovými nevody musí v oblasti stanovené v odstavci 1 a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody.
3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované.
4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech:
a)
pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
b)
během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě.
5. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti.
6. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 5 poraněny. Provozovatel plavidla je ihned vypustí a zároveň:
a)
zaznamená počet vypuštění s uvedením stavu (uhynulý nebo živý);
b)
zašle údaje uvedené v písmenu a) členskému státu, jehož je státním příslušníkem. Členské státy předají tyto údaje Komisi do 31. ledna 2013.
Oddíl 6
Oblast Úmluvy SEAFO
Článek 29
Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
a hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast Úmluvy WCPFC
Článek 30
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 31
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2012 00:00 hodin do 30. září 2012 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení;
b)
neprovádí rybolov za použití FAD v hejnech mořských savců.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFC uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 32
Oblasti uzavřené pro rybolov plavidel s košelkovými nevody
Lov tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého plavidly s košelkovými nevody je zakázán v těchto oblastech volného moře:
a)
mezinárodní vody vymezené hranicemi výlučných ekonomických zón Indonésie, Palau, Mikronésie a Papuy-Nové Guiney;
b)
mezinárodní vody vymezené hranicemi výlučných ekonomických zón Mikronésie, Marshallových ostrovů, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamounových ostrovů a Papuy-Nové Guiney.
Článek 33
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo Moře
Článek 34
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky aljašské (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 35
TAC
Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v této hlavě a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 36
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 37
Zákazy
1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách EU; a
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 38
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený nařízením (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Článek 9 se však použije ode dne 1. února 2012.
Tam, kde jsou rybolovná práva nebo omezení pro oblast úmluvy CCAMLR stanovena v článcích 20, 21 a 22 a v přílohách IE a V, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených pro tato rybolovná práva nebo omezení.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2012.
UREDBA SVETA (EU) št. 44/2012
z dne 17. januarja 2012
o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah, ki niso del EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2012
SVET EVROPSKE SKUPNOSTI JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Člen 43(3) Pogodbe določa, da Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.
(2)
Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) zahteva določitev ukrepov Unije za urejanje dostopa do voda in virov ter trajnostno izvajanje ribolovnih dejavnosti, pri čemer se upoštevajo razpoložljiva znanstvena, tehnična in gospodarska mnenja ter zlasti poročila, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF), kot tudi nasveti, podani s strani regionalnih svetovalnih svetov.
(3)
Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti za posamezno vrsto ali skupino vrst ribolova, vključno po potrebi z nekaterimi pogoji, ki so s tem funkcionalno povezani. Ribolovne možnosti bi morale biti razdeljene med države članice na način, ki bo vsaki državi članici zagotavljal relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsak stalež ali ribištvo ter ustrezno upošteval cilje skupne ribiške politike, določene v Uredbi (ES) št. 2371/2002.
(4)
Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe v zvezi z revidiranjem kvot za kapelana, ki so na voljo Uniji v grenlandskih vodah podobmočij ICES V in XIV, na podlagi Sporazumam o partnerstvu v ribiškem sektorju z Grenlandijo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila.
(5)
Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje omejitev ulova za nekatere kratkožive staleže, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z revidiranjem celotnega dovoljenega ulova ob upoštevanju znanstvenih informacij, zbranih v prvi polovici leta 2012. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2).
(6)
Komisija bi morala takoj sprejeti veljavne izvedbene akte v zvezi z revidiranjem celotnega dovoljenega ulova za kratkožive staleže, če je v ustrezno utemeljenih primerih, povezanih s potrebo Unije po izpolnjevanju mednarodnih obveznosti, iz nujnih razlogov tako potrebno.
(7)
Nekateri TAC državam članicam omogočajo, da plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobrijo dodatne dodelitve. Namen teh preskusov je preskusiti sistem ribolovnih kvot, da bi preprečili zavržke in z njimi povezan odpadek drugače uporabnih ribolovnih virov. Nenadzorovani zavržki rib ogrožajo dolgoročno trajnost ribjih staležev kot javne dobrine in s tem cilje skupne ribiške politike. Nasprotno sistemi ribolovnih kvot ribiče spodbujajo, da pri svojih dejavnostih optimizirajo selektivnost ulova. Da bi dosegli racionalno upravljanje zavržkov, bi moral popolnoma dokumentirani ribolov zajemati vsako dejavnost na morju in ne le iztovarjanj v pristaniščih. Med pogoje, pod katerimi države članice odobrijo dodatne dodelitve, bi morala torej spadati obvezna uporaba sistema televizijskih kamer zaprtega kroga (CCTV), ki je povezan s sistemom senzorjev. Tako bi bilo mogoče natančno zabeležiti vse obdržane in zavržene dele ulova. Sistem človeških opazovalcev, ki v realnem času izvajajo nadzor na krovu plovila, bi bil manj učinkovit, dražji in manj zanesljiv. Zato je uporaba sistema CCTV v tem času osnovni pogoj za uresničitev ciljev shem za zmanjšanje zavržkov, kot je popolnoma dokumentiran ribolov, pod pogojem, da so izpolnjene zahteve iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3).
(8)
Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, in sicer z upoštevanjem bioloških in družbenogospodarskih vidikov, pri čemer se zagotovi poštena obravnava med ribiškimi sektorji, ter ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi, zlasti na srečanjih s svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo ter zadevnimi regionalnimi svetovalnimi sveti.
(9)
Za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, bi bilo treba celotne dovoljene ulove določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. Zato bi bilo celotne dovoljene ulove za staleže morskega lista v Severnem morju, morske plošče v Severnem morju, trske v Severnem morju, Skagerraku in vzhodnem Rokavskem prelivu ter navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju treba določiti v skladu s pravili iz Uredbe Sveta (ES) št. 676/2007 z dne 11. junija 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribištva, ki izkoriščajo staleže morske plošče in morskega lista v Severnem morju (4), Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (5) (v nadaljnjem besedilu: načrt za trsko), in Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 z dne 6. aprila 2009 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (6).
(10)
Za staleže, za katere za oceno njihove velikosti primanjkuje podatkov ali pa so ti nezanesljivi, bi morali biti ukrepi upravljanja in stopnje TAC skladni s previdnostnim načelom k upravljanju ribištva, kot je opredeljeno v točki (i) člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002, ob hkratnem upoštevanju dejavnikov, ki so specifični za posamezen stalež, vključno z razpoložljivimi informacijami o trendih staležev in vidiki, povezanimi z mešanim ribolovom.
(11)
V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (7) bi bilo treba določiti staleže, za katere veljajo različni ukrepi, določeni v Uredbi.
(12)
Določiti je treba zgornje meje ribolovnega napora za leto 2012 v skladu s členoma 11 in 12 Uredbe (ES) št. 1342/2008, členom 9 Uredbe (ES) št. 676/2007 ter členoma 5 in 9 Uredbe (ES) št. 302/2009 ter ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 754/2009 z dne 27. julija 2009 o izključitvi določenih skupin plovil iz ureditve ribolovnega napora, določenega v poglavju III Uredbe (ES) št. 1342/2008 (8).
(13)
Ob upoštevanju mnenja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) je primerno ohraniti in revidirati sistem za upravljanje prave peščenke v vodah EU razdelkov ICES IIa in IIIa ter podobmočja ICES IV.
(14)
V primeru nekaterih vrst, kot so nekatere vrste morskega psa, bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Ribolovne možnosti za takšne vrste bi zato bilo treba popolnoma omejiti s splošno prepovedjo ribolova teh vrst.
(15)
Škamp se skupaj z različnimi drugimi vrstami lovi z mešanim pridnenim ribolovom. Znanstveno mnenje za cono zahodno od Irske, znano kot Plitvina ježevcev, priporoča, naj se ulov te vrste v letu 2012 ne poveča. Za nadaljnje obnavljanje staleža je primerno, da se ribolovne možnosti v določenih delih te cone in določenih obdobjih omejijo na ulov pelagičnih vrst, skupaj s katerimi se škamp ne lovi.
(16)
V skladu s postopkom, določenim v sporazumih ali protokolih o odnosih na področju ribištva z Norveško (9), Ferskimi otoki (10), Grenlandijo (11) in Islandijo (12), je Unija s temi partnericami posvetovala o ribolovnih pravicah. Posvetovanje s Ferskimi otoki še ni zaključeno, dogovori s to partnerico za leto 2012 pa naj bi bili sklenjeni v začetku leta 2012. Prav tako se bodo v letu 2012 nadaljevala posvetovanja z Islandijo. Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti Unije in zagotovili potrebno fleksibilnost za sklenitev teh dogovorov leta 2012, je primerno, da Unija začasno določi ribolovne možnosti za staleže, ki bodo predmet sporazumov z Islandijo in/ali Ferskimi otoki.
(17)
V skladu s posvetovanji med obalnimi državami o upravljanju staležev skuše, sinjega mola, atlantskega sleda in vahnje v Severnem morju lahko Unija plovilom EU dovoli do 10 % večji ulov od kvote, ki je na voljo Uniji, pod pogojem, da se vsa količina ulovljenih rib, večja od kvote, ki je na voljo Uniji, odšteje od kvote Unije v letu 2013. Podobno lahko Unija v letu 2013 izkoristi vso neizkoriščeno količino do 10 % kvote, ki je na voljo Uniji v letu 2012. Primerno je, da se takšna prožnost zadevnim državam članicam zagotovi pri upravljanju teh ribolovnih možnosti, zlasti tako, da imajo možnost odločitve o uporabi prožne kvote.
(18)
Kot prilov plovil, ki v vodah EU in mednarodnih vodah con ICES I in IIB izvajajo ribolov na trsko, je že od nekdaj vahnja. Zato je za ta ribištva treba določiti omejitve prilova vahnje, ki bodo skladne z dosedanjimi.
(19)
Unija je pogodbenica v več ribiških organizacijah in sodeluje v drugih organizacijah kot sodelujoča nepogodbenica. Poleg tega na podlagi Akta o pristopu iz leta 2003, Unija od datuma pristopa Republike Poljske k Evropski uniji upravlja z ribiškimi sporazumi, ki jih je ta država sklenila pred tem datumom, kot je Konvencija o ohranjanju in upravljanju virov saja v osrednjem Beringovem morju. Te ribiške organizacije so za leto 2012 priporočile uvedbo vrste ukrepov, vključno z ribolovnimi možnostmi za plovila EU. Te ribolovne možnosti bi bilo treba uvesti v pravo Unije.
(20)
Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) je na 33. letnem zasedanju leta 2011 sprejela število ribolovnih možnosti za leto 2012 za nekatere staleže na podobmočjih 1-4 območja konvencije NAFO. Te ribolovne možnosti, ki jih sestavljajo nekateri celotni dovoljeni ulovi in, v primeru severne kozice v ribolovnem razdelku 3M, shema dodelitve napora, bi bilo treba uvesti v pravo Unije.
(21)
Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) je na 82. letnem zasedanju leta 2011 sprejela ukrepe za ohranitev rumenoplavutega tuna, veleokega tuna in črtastega tuna. Poleg tega je IATTC sprejela resolucijo o ohranjanju oceanskega beloplavutega morskega psa. Te ukrepe bi bilo treba uvesti v pravo Unije.
(22)
Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) je na letnem zasedanju leta 2011 sprejela tabele skladnosti, ki določajo prilagojene kvote in ki kažejo na premajhno in preveliko izkoriščenost ribolovnih možnosti pogodbenic ICCAT. ICCAT je v zvezi s tem potrdila, da je Unija v letu 2010 premalo izkoristila svojo kvoto za severno in južno mečarico, veleokega tuna in severnega belega tuna. Da bi se upoštevale prilagoditve kvot Unije, ki jih je določila ICCAT, je treba ribolovne možnosti, ki so posledica premajhne izkoriščenosti, razporediti na podlagi zadevnih prispevkov posamezne države članice k premajhni izkoriščenosti, ne da bi se spremenil delitveni ključ, ki je v tej uredbi določen za letno dodelitev TAC. Na istem letnem zasedanju je bil tudi spremenjen načrt obnove staležev sinje in bele jadrovnice, kvota Unije za sinjo jadrovnico je bila znižana, kvota Unije za sinjo jadrovnico pa nekoliko zvišana, prav tako pa je bilo sprejeto tudi priporočilo ICCAT o ohranitvi velikooke morske lisice. Te ukrepe bi bilo treba uvesti v pravo Unije.
(23)
Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC) na letnem zasedanju leta 2011 ni spremenila ukrepov v zvezi z ribolovnimi možnostmi, ki so trenutno uvedeni v pravo Unije. Trenutno veljavne ukrepe, sprejete s strani IOTC, bi bilo treba uvesti v pravo Unije.
(24)
Na tretjem mednarodnem zasedanju za ustanovitev regionalne organizacije za upravljanje ribištva (RFMO) za odprto morje v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) maja 2007 so udeleženci sprejeli začasne ukrepe, vključno z ribolovnimi možnostmi, za ureditev pelagičnih ribolovnih dejavnosti in pridnenega ribolova na tem območju do ustanovitve takšne regionalne organizacije za upravljanje ribištva. Ti začasni ukrepi so bili revidirani na drugi pripravljalni konferenci za Komisijo SPRFMO januarja 2011 in bodo znova revidirani na tretji pripravljalni konferenci te komisije, ki bo od 30. januarja do 3. februarja 2012. Ti začasni ukrepi so prostovoljni in niso pravno zavezujoči po mednarodnem pravu. Vendar je ustrezno, da se v skladu z obveznostmi glede sodelovanja in ohranitve virov, ki jih določa mednarodno pomorsko pravo, navedeni ukrepi uvedejo v pravo Unije tako, da se določita celotna kvota za Unijo in dodelitev navedene kvote med zadevne države članice.
(25)
Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) na letnem zasedanju leta 2011 ni spremenila celotnih dovoljenih ulovov za patagonsko zobato ribo, oranžno sluzoglavko, sluzoglavke in zahodnoafriške rdeče rakovice, o katerih je na letnem zasedanju leta 2010 dosegla dogovor za leti 2011 in 2012. Trenutno veljavne ukrepe, sprejete s strani IOTC, bi bilo treba uvesti v pravo Unije.
(26)
V skladu z najnovejšim znanstvenim mnenjem ICES ter mednarodnimi obveznostmi v okviru Konvencije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) je treba omejiti ribolovni napor za določene globokomorske vrste.
(27)
Osmo letno zasedanje Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC), ki je bilo predvideno v letu 2011, je bilo prestavljeno v leto 2012. Kljub temu je primerno, da trenutno veljavni ukrepi za ohranjanje in upravljanje ostanejo v veljavi do tega letnega zasedanja.
(28)
Pogodbenice Konvencije o ohranjanju in upravljanju virov saja v osrednjem Beringovem morju na svojem letnem zasedanju niso spremenile svojih ukrepov glede ribolovnih možnosti. Trenutno veljavne ukrepe bi bilo treba uvesti v pravo Unije.
(29)
Nekatere mednarodne ukrepe, ki ustvarjajo ali omejujejo ribolovne možnosti za Unijo, sprejmejo zadevne RFMO ob koncu leta in začnejo veljati pred začetkom veljavnosti te uredbe. Zato morajo določbe, ki takšne ukrepe uvajajo v pravo Unije, veljati retroaktivno. Ker ribolovna sezona območja konvencije (Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki) traja od 1. decembra do 30. novembra in ker so zato nekatere ribolovne možnosti ali prepovedi na območju konvencije CCAMLR določene za obdobje, ki se začne s 1. decembrom 2011, je ustrezno, da zadevne določbe te uredbe veljajo od tega datuma. Takšna retroaktivna uporaba ne bo posegala v načelo legitimnih pričakovanj, saj je članicam CCAMLR prepovedano loviti brez dovoljenja na območju konvencije CCAMLR.
(30)
Unija je 16. decembra 2011 dala izjavo v zvezi z Bolivarsko republiko Venezuelo (v nadaljnjem besedilu: Venezuela) o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo Venezuele v izključni ekonomski coni (IEC) ob obali Francoske Gvajane. Treba je določiti ribolovne možnosti za hlastača, ki jih ima Venezuela v vodah EU.
(31)
Za uporabo ribolovnih možnosti, ki so na voljo plovilom EU, določenih v tej uredbi, se uporablja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (13) ter zlasti člena 33 in 34 Uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti kode, ki jih države članice uporabljajo pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanjem staležev, ki jih ureja ta uredba.
(32)
Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da bi ribičem Unije zagotovili preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2012, razen določb o omejitvah napora, ki bi jih bilo treba uporabljati od 1. februarja 2012, in posebnih določb v posebnih regijah, ki bi morale imeti poseben datum uporabe, kakor je navedeno v uvodni izjavi 29. Ta uredba bi morala iz nujnih razlogov začeti veljati nemudoma po objavi.
(33)
Ribolovne možnosti bi bilo treba uporabljati popolnoma v skladu z veljavnim pravom Unije -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV
Člen 1
Vsebina
1. Ta uredba določa ribolovne možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah, ki niso del EU, za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi.
2. Ribolovne možnosti iz odstavka 1 vključujejo:
(a)
omejitve ulova za leto 2012;
(b)
omejitve ribolovnega napora za obdobje od 1. februarja 2012 do 31. januarja 2013;
(c)
ribolovne možnosti za obdobje od 1. decembra 2011 do 30. novembra 2012 za nekatere staleže na območju konvencije CCAMLR in
(d)
za obdobja iz člena 27 ribolovne možnosti za nekatere staleže na območju konvencije IATTC.
3. S to uredbo so določene tudi začasne ribolovne možnosti za določene staleže rib in skupine staležev rib, o katerih potekajo posvetovanja o ribištvu s tretjimi državami. Dokončne ribolovne možnosti se določijo po zaključku teh posvetovanj v skladu s Pogodbo.
4. Določene ribolovne možnosti, opredeljene v Prilogi I, ne bodo dodeljene, ribolov pa je za države članice prepovedan, dokler ne bodo določene dokončne ribolovne možnosti v skladu z odstavkom 3.
Člen 2
Področje uporabe
Ta uredba se uporablja za:
(a)
plovila EU in
(b)
plovila tretjih držav v vodah EU.
Člen 3
Opredelitve pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„plovilo EU“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;
(b)
„plovilo tretje države“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo tretje države in je v njej registrirano;
(c)
„vode EU“ pomeni vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosedne čezmorskim državam in ozemljem, navedenim v Prilogi II k Pogodbi;
(d)
„celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega ribjega staleža ulovi in iztovori vsako leto;
(e)
„kvota“ pomeni delež celotnega dovoljenega ulova, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi;
(f)
„mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države;
(g)
„velikost mrežnega očesa“ pomeni velikost mrežnega očesa ribiških mrež, kakor je določena v skladu z Uredbo (ES) št. 517/2008 (14).
Člen 4
Ribolovne cone
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve con:
(a)
„cone ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja)“ pomeni geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 218/2009 (15);
(b)
„Skagerrak“ pomeni geografsko območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna ter od te točke do najbližje točke na švedski obali;
(c)
„Kattegat“ pomeni geografsko območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøre do Gnibens Spids, od Korshaga do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena;
(d)
„cone CECAF (Odbor za ribištvo za vzhodni osrednji Atlantik)“ pomeni geografska območja, določena v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 216/2009 (16);
(e)
„cone NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika)“ pomeni geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 217/2009 (17);
(f)
„območje konvencije SEAFO (Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku (18);
(g)
„območje konvencije ICCAT (Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku)“ je geografsko območje, opredeljeno v Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku (19);
(h)
„območje konvencije CCAMLR (Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki)“ je geografsko območje, opredeljeno v točki (a) člena 2 Uredbe (ES) št. 601/2004 (20);
(i)
„območje konvencije IATTC (Medameriška komisija za tropske tune)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, ustanovljene leta 1949 s konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko (21);
(j)
„območje konvencije IOTC (Komisije za tune v Indijskem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu (22);
(k)
„območje konvencije SPRFMO (Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu)“ pomeni globoka morja južno od 10° S, severno od območja konvencije CCAMLR, vzhodno od območja konvencije SIOFA, kakor je opredeljeno v Sporazumu o ribolovu v južnem Indijskem oceanu (23), ter zahodno od območij, ki so pod pristojnostjo južnoameriških držav;
(l)
„območje konvencije WCPFC (Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana (24);
(m)
„odprto morje Beringovega morja“ je geografsko območje odprtega morja Beringovega morja več kakor 200 morskih milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja obalnih držav Beringovega morja.
NASLOV II
RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA EU
POGLAVJE I
Splošne določbe
Člen 5
Celotni dovoljeni ulovi in dodelitve
1. Celotni dovoljeni ulov za plovila EU v vodah EU ali nekaterih vodah, ki niso del EU, in dodelitev teh celotnih dovoljenih ulovov državam članicam ter po potrebi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem, so določeni v Prilogi I.
2. Plovila EU imajo dovoljenje za ulov v okviru celotnega dovoljenega ulova iz Priloge I v vodah, ki spadajo pod ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije, Norveške, in ribolovni coni okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz člena 14 te uredbe ter Priloge III k njej in pogojev iz Uredbe (ES) št. 1006/2008 (25) ter njenih izvedbenih določb.
3. Komisija revidira kvote za kapelana v grenlandskih vodah podobmočij ICES V in XIV, ki so na voljo Uniji na podlagi celotnega dovoljenega ulova ter dodelitve Uniji, ki jo določi Grenlandija v skladu s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Grenlandije na drugi strani in Protokolom k temu sporazumu.
4. Ob upoštevanju znanstvenih informacij, zbranih v prvi polovici leta 2012, lahko Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom iz člena 38(2), revidira celotne dovoljene ulove iz priloge I za naslednje staleže:
(a)
stalež prave peščenke in z njim povezani prilovi v vodah EU razdelkov ICES IIa in IIIa ter podobmočja ICES IV v skladu s Prilogo IIB k tej uredbi;
(b)
stalež norveškega moliča in z njim povezani prilovi na podobmočju ICES IIIa in v vodah EU razdelka ICES IIa in podobmočja ICES IV in
(c)
stalež papaline in z njim povezani prilovi v vodah EU razdelka ICES IIa in podobmočja ICES IV.
5. Komisija na podlagi ustrezno utemeljenih nujnih razlogov, povezanih z obveznostjo Unije po izpolnitvi mednarodnih obveznosti, revidira celotne dovoljene ulove iz Priloge I za staleže iz odstavka 4 tega člena s takoj veljavnimi izvedbenimi akti v skladu s postopkom iz člena 38(3). Ti akti ostanejo veljavni vse obdobje uporabe te uredbe, nikakor pa ne dlje kot do 31. decembra 2012.
Člen 6
Dodatne dodelitve plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom
1. Za nekatere staleže lahko država članic plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobri dodatne dodelitve. Ti staleži so določeni v Prilogi I. Dodatna dodelitev ne presega skupne meje iz Priloge I kot odstotka kvote, ki se dodeli zadevni državi članici.
2. Dodatna dodelitev iz odstavka 1 se lahko odobri le pod naslednjimi pogoji:
(a)
plovila za evidentiranje vsega ribolova in vseh dejavnosti predelave na svojem krovu uporabljajo sistem televizijskih kamer zaprtega kroga (CCTV), ki je povezan s sistemom senzorjev;
(b)
količina dodatne dodelitve, ki se odobri posameznemu plovilu, ki sodeluje pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, znaša največ 75 % zavržkov, ocenjenih za vrsto plovila, ki mu dodatna dodelitev pripada, vsekakor pa ne predstavlja več kot 30-odstotnega povečanja osnovne dodelitve plovila, in
(c)
ves ulov ustreznih staležev, za katere velja dodatna dodelitev, ki ga opravi zadevno plovilo, je treba upoštevati pri skupni dodelitvi za plovilo.
Ne glede na točko (b) lahko država članica plovilu, ki pluje pod njeno zastavo, izjemoma odobri dodatno odobritev, ki ustreza več kot 75 % zavržkov, ocenjenih za vrsto plovil, ki ji plovilo pripada, pod pogojem, da:
(i)
so ocenjeni zavržki za to vrsto plovila manjši od 10 %;
(ii)
se lahko dokaže, da je vključitev te vrste plovil pomembna za oceno nadzornega potenciala sistema CCTV, in
(iii)
ni presežena skupna omejitev v višini 75 % ocenjenih zavržkov za vsa plovila, ki sodelujejo pri preskusih.
3. Če država članica ugotovi, da plovilo, ki sodeluje pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 2, nemudoma umakne dodatno dodelitev, ki je bila odobrena zadevnemu plovilu, in zadevno plovilo za preostanek leta 2012 izključi iz nadaljnjega sodelovanja pri teh preskusih.
4. Država članica pred odobritvijo dodatnih dodelitev iz odstavka 1 Komisiji predloži naslednje informacije:
(a)
seznam plovil, ki plujejo pod njeno zastavo, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom;
(b)
specifikacije elektronske opreme za daljinsko spremljanje, ki je nameščena na krovu teh plovil;
(c)
zmogljivost, vrsto in specifikacijo orodij, ki se uporabljajo na navedenih plovilih;
(d)
ocenjene zavržke za vsako vrsto plovil, ki sodeluje pri preskusih, in
(e)
količino staleža, za katerega velja ustrezna omejitev celotnega dovoljenega ulova in so ga v letu 2011 ujela plovila, ki sodelujejo pri preskusih.
5. Komisija lahko zahteva, da se ocena zavržkov za plovila iz točke (b) odstavka 2 predloži v pregled znanstvenemu svetovalnemu organu. Če ocena ni potrjena, zadevna država članica pisno obvesti Komisijo o ukrepih, ki so bili sprejeti za zagotovitev, da zadevna plovila izpolnjujejo pogoj za ocenjene zavržke, določen v točki (b) odstavka 2.
Člen 7
Prožnost pri upravljanju nekaterih staležev
1. Država članica se lahko odloči, da se za nekatere staleže, navedene v Prilogi I, povečajo prvotne kvote, določene v Prilogi I, za 10 %. Zadevna država članica o takšni odločitvi uradno obvesti Komisijo. Na podlagi takšnega uradnega obvestila se povečana kvota šteje za kvoto, dodeljeno tej državi članici.
2. Vsa količina zadevnega staleža, ujeta v letu 2012 v okviru takšne povečane kvote, ki presega prvotno kvoto, se odšteje pri izračunu kvote zadevne države članice za ta stalež za leto 2013.
3. Vsa količina zadevnega staleža, ki ni bila ulovljena do 10 % prvotne kvote, se prišteje pri izračunu kvote zadevne države članice za ta stalež za leto 2013.
Člen 8
Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova
Ribe iz staležev, za katere so določeni celotni dovoljeni ulovi, se obdržijo na krovu ali iztovarjajo le, če:
(a)
so ulov opravila plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana, ali
(b)
je ulov sestavljen iz deleža kvote EU, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami, in kvota EU ni bila izčrpana.
Člen 9
Omejitve ribolovnega napora
Od 1. februarja 2012 do 31. januarja 2013 se ukrepi v zvezi z ribolovnim naporom iz Priloge IIA uporabljajo za upravljanje nekaterih staležev trske, morske plošče in morskega lista:
(a)
v Skagerraku;
(b)
v delu razdelka ICES IIIa, ki ga Skagerrak in Kattegat ne vključujeta;
(c)
na podobmočju ICES IV;
(d)
v vodah EU razdelka ICES IIa in
(e)
v razdelku ICES VIId.
Člen 10
Omejitve ulova in napora za globokomorski ribolov
1. Člen 3(1) Uredbe (ES) št. 2347/2002 (26), v skladu s katerim je potrebno dovoljenje za globokomorski ribolov, se uporablja za grenlandsko morsko ploščo. Za ulov, obdržanje na krovu, pretovarjanje in raztovarjanje grenlandske morske plošče veljajo pogoji iz tega člena.
2. Države članice zagotovijo, da ravni ribolovnega napora plovil z dovoljenji za globokomorski ribolov iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 2347/2002, merjene v kilovatnih dnevih odsotnosti iz pristanišča, v letu 2012 ne bodo presegale 65 % povprečnega letnega ribolovnega napora, ki so ga plovila zadevne države članice zabeležila v letu 2003 pri potovanjih na podlagi dovoljenj za globokomorski ribolov ali pri ulovu globokomorskih vrst s seznamov v prilogah I in II k navedeni uredbi. Ta odstavek se uporablja samo za ribolovna potovanja, na katerih se ujame več kot 100 kilogramov globokomorskih vrst z izjemo velike srebrenke.
Člen 11
Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti
1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kakor je določena tej uredbi, ne posega v:
(a)
izmenjave v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;
(b)
ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ali členom 10(4) Uredbe (ES) št. 1006/2008;
(c)
dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;
(d)
zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;
(e)
odbitke v skladu s členi 37, 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.
2. Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja za staleže, za katere velja previdnostni celotni dovoljeni ulov, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe pa za staleže, za katere velja analitični celotni dovoljeni ulov.
Člen 12
Zaprta ribolovna sezona
1. Od 1. maja do 31. julija 2012 je v Plitvini ježevcev prepovedano loviti ali obdržati na krovu naslednje vrste: morski menek, modri leng in leng.
2. Za namene tega člena Plitvina ježevcev obsega območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah:
Točka
Zemljepisna širina
Zemljepisna dolžina
1
52° 27′ S
12° 19′ Z
2
52° 40′ S
12° 30′ Z
3
52° 47′ S
12° 39,600′ Z
4
52° 47′ S
12° 56′ Z
5
52° 13,5′ S
13° 53,830′ Z
6
51° 22′ S
14° 24′ Z
7
51° 22′ S
14° 3′ Z
8
52° 10′ S
13° 25′ Z
9
52° 32′ S
13° 7,500′ Z
10
52° 43′ S
12° 55′ Z
11
52° 43′ S
12° 43′ Z
12
52° 38,800′ S
12° 37′ Z
13
52° 27′ S
12° 23′ Z
14
52° 27′ S
12° 19′ Z
3. Z odstopanjem od odstavka 1 je v skladu s členom 50(3), (4) in (5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 skozi Plitvino ježevcev dovoljen prehod plovilom, ki imajo na krovu vrste iz navedenega odstavka.
Člen 13
Prepovedi
1. Plovilom EU se prepovejo ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst:
(a)
morski pes orjak (Cetorhinus maximus) in beli morski volk (Carcharodon carcharias) v vodah EU in vodah zunaj EU in
(b)
atlantski morski pes (Lamna nasus) v vseh vodah, razen kadar je drugače določeno v Prilogi I del B Uredbe (EU) št. 43/2012 (27);
(c)
sklat (Squatina squatina) v vodah EU;
(d)
kljunata raža (Dipturus batis) v vodah EU razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX in X;
(e)
valovito progasta raža (Raja undulata) in bela raža (Rostroraja alba) v vodah EU podobmočij ICES VI, VII, VIII, IX in X, in
(f)
goslaši (Rhinobatidae) v vodah EU podobmočij ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII.
2. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo. Nemudoma se izpustijo.
Člen 14
Prenos podatkov
Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količin ujetih staležev, uporabijo oznake staležev, določene v Prilogi I k tej uredbi.
POGLAVJE II
Dovoljenja za ribolov v vodah tretjih držav
Člen 15
Dovoljenja za ribolov
1. Največje število dovoljenj za ribolov za plovila EU, ki lovijo v vodah tretje države, je določeno v Prilogi III.
2. Če ena država članica prenese kvoto na drugo državo članico („zamenjava“) na ribolovnih območjih iz Priloge III na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002, prenos vključuje ustrezen prenos dovoljenj za ribolov in se sporoči Komisiji. Vendar se ne preseže skupno število dovoljenj za ribolov za posamezno ribolovno območje, določeno v Prilogi III.
POGLAVJE III
Ribolovne možnosti v vodah regionalnih organizacij za upravljanje ribištva
Oddelek 1
Območje Konvencije ICCAT
Člen 16
Omejitve ribolovnih zmogljivosti ter zmogljivosti gojenja in pitanja za navadnega tuna
1. Število plovil EU za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v vzhodnem Atlantiku, se omeji v skladu s točko 1 Priloge IV.
2. Število plovil EU za mali obalni ribolov, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v Sredozemskem morju, se omeji v skladu s točko 2 Priloge IV.
3. Število plovil EU, ki lovijo navadnega tuna v Jadranskem morju zaradi gojenja, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm, se omeji v skladu s točko 3 Priloge IV.
4. Število in skupna zmogljivost v bruto tonaži ribiških plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje, prevoz ali iztovarjanje navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, se omejita v skladu s točko 4 Priloge IV.
5. Število pasti za navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju je omejeno v skladu s točko 5 Priloge IV.
6. Zmogljivosti gojenja in pitanja navadnega tuna ter največji vnos divjega ulovljenega navadnega tuna, dodeljenega ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, so omejeni v skladu s točko 6 Priloge IV.
Člen 17
Dodatni pogoji za kvote za navadnega tuna, dodeljene v Prilogi ID
Poleg obdobja prepovedi iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 302/2009 se ribolov navadnega tuna z zapornimi plavaricami prepove v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju od 15. aprila do 15. maja 2012.
Člen 18
Ljubiteljski in športni ribolov
Države članice dodelijo iz svojih kvot, dodeljenih v Prilogi ID, posebno kvoto navadnega tuna za ljubiteljski in športni ribolov.
Člen 19
Morski psi
1. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa velikooke morske lisice (Alopias superciliosus) pri kateri koli vrsti ribolova je prepovedano.
2. Prepove se usmerjeni ribolov vrst morske lisice iz rodu Alopias.
3. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje dela ali celotnega trupa kladvenic družine Sphyrnidae (razen Sphyrna tiburo) v povezavi z ribolovom na območju konvencije ICCAT je prepovedano.
4. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa oceanskega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) pri kateri koli vrsti ribolova je prepovedano.
5. Obdržanje na krovu svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis) pri kateri koli vrsti ribolova je prepovedano.
Oddelek 2
Območje Konvencije CCAMLR
Člen 20
Prepovedi in omejitve ulova
1. Neposredni ribolov vrst iz dela A Priloge V je prepovedan v conah in v obdobjih, določenih v navedeni prilogi.
2. Za raziskovalni ribolov se celotni dovoljeni ulovi in omejitve prilova, določene v delu B Priloge V, uporabljajo na podobmočjih iz navedene priloge.
Člen 21
Raziskovalni ribolov
1. Samo države članice, ki so članice Komisije CCAMLR, lahko v letu 2012 sodelujejo v raziskovalnem ribolovu s parangalom na Dissostichus spp. na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a zunaj območij nacionalne jurisdikcije. Če namerava katera od teh držav članic sodelovati pri tem ribolovu, o tem obvesti Sekretariat CCAMLR v skladu s členoma 7 in 7a Uredbe (ES) št. 601/2004, vsekakor pa najpozneje do 1. junija 2012.
2. Kar zadeva podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelke 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a, so celotni dovoljeni ulovi in omejitve prilova po podobmočjih in razdelkih ter njihova razporeditev med manjše raziskovalne enote v vsakem izmed njih navedeni v delu B Priloge V. Ribolov v kateri koli manjši raziskovalni enoti preneha, ko prijavljeni ulov doseže določeni celotni dovoljeni ulov, in navedena manjša raziskovalna enota ustavi ribolov do konca sezone.
3. Ribolov se izvaja na čim večjem geografskem in globinskem obsegu, da bi dobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar je ribolov na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a prepovedan v globini do 550 m.
Člen 22
Ribolov krila v ribolovni sezoni 2012/2013
1. Le države članice, ki so članice Komisije CCAMLR, lahko v ribolovni sezoni 2012/2013 na območju konvencije CCAMLR lovijo krila (Euphausia superba). Če namerava katera od teh držav članic loviti krila na območju konvencije CCAMLR, obvesti Sekretariat CCAMLR v skladu s členom 5a Uredbe (ES) št. 601/2004 in Komisijo, vsekakor pa najpozneje do 1. junija 2012, o:
(a)
svojem namenu loviti krila (z uporabo obrazca iz dela C Priloge V);
(b)
obliki konfiguracij mrež (z uporabo obrazca iz dela D Priloge V).
2. Obvestilo iz odstavka 1 tega člena vključuje tudi informacije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004 za vsako plovilo, ki mu država članica dovoli ribolov krila.
3. Države članice, ki nameravajo na območju konvencije CCAMLR loviti krila, obvestijo CCAMLR samo o plovilih z dovoljenji, ki v času obveščanja plujejo pod njihovo zastavo ali plujejo pod zastavo druge članice CCAMLR in od katerih se v času ribolova pričakuje, da bodo plula pod zastavo te države članice.
4. Države članice lahko dovolijo sodelovanje pri ribolovu krila plovilom, ki niso plovila, prijavljena Sekretariatu CCAMLR v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena, če plovilo z dovoljenjem ne more sodelovati zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takšnih primerih zadevna država članica nemudoma obvesti Sekretariat CCAMLR in Komisijo ter pri tem navede:
(a)
vse podatke o predvidenih nadomestnih plovilih, vključno z informacijami iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004;
(b)
podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in katera koli ustrezna dokazila ali sklicevanja.
5. Države članice plovilom, navedenim na katerem koli seznamu plovil CCAMLR, ki so vpletena v nezakonite, neprijavljene ali neregulirane ribolovne dejavnosti (plovila IUU), ne dovolijo sodelovati pri ribolovu krila.
Oddelek 3
Območje Konvencije IOTC
Člen 23
Omejitev ribolovnih možnosti plovil, ki lovijo v območju konvencije IOTC
1. Največje število plovil EU, ki lovijo tropskega tuna na območju konvencije IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 1 Priloge VI.
2. Največje število plovil EU, ki lovijo mečarico (Xiphias gladius) in belega tuna (Thunnus alalunga) na območju konvencije IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 2 Priloge VI.
3. Države članice lahko plovila, določena za eno od vrst ribolova iz odstavkov 1 in 2, prerazporedijo na drug ribolov, če lahko Komisiji dokažejo, da ta sprememba ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib.
4. Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki se bodo prenesla, na seznamu plovil IOTC ali na seznamu plovil drugih regionalnih organizacij za ribolov tuna. Poleg tega ne sme biti preneseno nobeno plovilo na seznamu plovil, ki so vpletena v nezakonite, neprijavljene ali neregulirane ribolovne dejavnosti (plovila IUU), katere koli RFMO.
5. Zaradi upoštevanja izvajanja razvojnih načrtov, predloženih IOTC, lahko države članice povečajo svoje ribolovne zmogljivosti prek zgornjih meja iz odstavkov 1 in 2 le v okviru omejitev, določenih v teh načrtih.
Člen 24
Morski psi
1. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa morskih lisic vseh vrst iz družine Alopiidae pri kateri koli vrsti ribolova je prepovedano.
2. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo. Nemudoma se izpustijo.
Oddelek 4
Območje Konvencije SPRFMO
Člen 25
Pelagični ribolov - omejitev zmogljivosti
Države članice, ki so v letih 2007, 2008 ali 2009 dejavno izvajale pelagične ribolovne dejavnosti na območju konvencije SPRFMO, omejijo skupno raven bruto tonaže plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in leta 2012 lovijo pelagične staleže, na skupno raven 78 610 bruto tonaže na tem območju na način, ki zagotavlja trajnostno izkoriščanje pelagičnih ribolovnih virov v južnem Tihem oceanu.
Člen 26
Pelagični ribolov - celotni dovoljeni ulov
1. Le države članice, ki so dejavno izvajale dejavnosti pelagičnega ribolova na območju konvencije SPRFMO v letih 2007, 2008 ali 2009, kakor je določeno v členu 25, lahko lovijo pelagične staleže na tem območju v skladu s celotnim dovoljenim ulovom, določenim v Prilogi IJ.
2. Države članice Komisijo vsak mesec obvestijo o imenih in značilnostih plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, ki izvajajo ribolov iz tega člena, vključno z njihovo bruto tonažo.
3. Za nadzor ribolova iz tega člena države članice Komisiji z namenom obveščanja Začasnega sekretariata SPRFMO pošljejo zapise sistemov za spremljanje plovil, mesečna poročila o ulovu in, če so na voljo, poročila o postankih v pristanišču najpozneje do petnajstega dne v naslednjem mesecu.
Člen 27
Pridneni ribolov
Države članice z zabeleženim ribolovnim naporom ali ulovom pri pridnenem ribolovu na območju konvencije SPRFMO od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 omejijo svoj napor ali ulov:
(a)
na povprečno raven ulova ali napora v zadevnem obdobju in
(b)
na le tiste dele območja konvencije SPRFMO, kjer je v predhodnih ribolovnih sezonah potekal pridneni ribolov.
Oddelek 5
Območje Konvencije IATTC
Člen 28
Ribolov z zaporno plavarico
1. Ribolov rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), veleokega tuna (Thunnus obesus) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) s plovili z zaporno plavarico je prepovedan:
(a)
od 29. julija do 28. septembra 2012 ali od 18. novembra 2012 do 18. januarja 2013 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje:
-
tihooceanska obala Amerike,
-
zemljepisna dolžina 150° Z,
-
zemljepisna širina 40° S,
-
zemljepisna širina 40° J;
(b)
od 29. septembra do 29. oktobra 2012 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje:
-
zemljepisna dolžina 96° Z,
-
zemljepisna dolžina 110° Z,
-
zemljepisna širina 4° S,
-
zemljepisna širina 3° J.
2. Zadevne države članice Komisijo pred 1. aprilom 2012 obvestijo o izbranem obdobju prepovedi iz odstavka 1. Vsa plovila zadevnih držav članic, opremljena z zaporno plavarico, na območjih, opredeljenih v odstavku 1, v izbranem obdobju spoštujejo prepoved ribolova z zaporno plavarico.
3. Plovila z zaporno plavarico, ki lovijo tuna na območju konvencije IATTC, obdržijo na krovu in nato iztovorijo ali pretovorijo celoten ulov rumenoplavutega, veleokega in črtastega tuna.
4. Odstavek 3 se ne uporablja v naslednjih primerih:
(a)
kadar ribe veljajo za neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali
(b)
med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev tuna, ujetega na tem delu potovanja.
5. Na območju konvencije IATTC je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, shranjevati, ponujati za prodajo, prodajati ali iztovarjati kateri koli del ali celotni trup oceanskega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus).
6. Ob nenamernem ulovu se vrsta iz odstavka 5 ne poškoduje. Upravljavci plovil jo nemudoma izpustijo in:
(a)
zabeležijo število izpustov z navedbo stanja (mrtev ali živ primerek);
(b)
informacije iz odstavka (a) sporočijo državi članici, katere državljani so. Države članice te informacije sporočijo Komisiji do 31. januarja 2013.
Oddelek 6
Območje Konvencije SEAFO
Člen 29
Prepoved ribolova globokomorskih morskih psov
Prepovedan je usmerjeni ribolov naslednjih globokomorskih morskih psov na območju konvencije SEAFO:
-
raže (Rajidae),
-
trnež (Squalus acanthias),
-
bigelowijev svetilec (Etmopterus bigelowi),
-
kratkorepi svetilec (Etmopterus brachyurus),
-
veliki svetilec (Etmopterus princeps),
-
gladki svetilec (Etmopterus pusillus),
-
fantomska morska mačka (Apristurus manis),
-
žametasti trnež (Scymnodon squamulosus)
-
in globokomorski morski psi nadvrste Selachimorpha.
Oddelek 7
Območje Konvencije WCPFC
Člen 30
Omejitve ribolovnega napora za veleokega tuna, rumenoplavutega tuna, črtastega tuna in južnopacifiškega belega tuna
Države članice zagotovijo, da je skupni ribolovni napor za veleokega tuna (Thunnus obesus), rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) in južnopacifiškega belega tuna (Thunnus alalunga) na območju konvencije WCPFC omejen na ribolovni napor, ki je določen v sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju med Unijo in obalnimi državami v navedeni regiji.
Člen 31
Zaprto območje za ribolov FAD
1. Na delu območja konvencije WCPFC, ki leži med 20° S in 20° J, se med polnočjo (00:00) 1. julija 2012 in polnočjo (24:00) 30. septembra 2012 prepovejo ribolovne dejavnosti plovil z zaporno plavarico, ki uporabljajo naprave za zbiranje rib (FAD). V tem času lahko plovila z zaporno plavarico na tem delu območja konvencije WCPFC izvajajo ribolovne dejavnosti le, če je na krovu opazovalec, ki nadzoruje, da plovilo v nobenem trenutku:
(a)
ne uporablja FAD ali podobnih elektronskih naprav oziroma si z njimi pomaga;
(b)
v povezavi s FAD ne lovi jat.
2. Vsa plovila z zaporno plavarico, ki lovijo na delu območja konvencije WCPFC iz odstavka 1, obdržijo na krovu in iztovorijo ali pretovorijo celoten ulov veleokega, rumenoplavutega in črtastega tuna.
3. Odstavek 2 se ne uporablja v naslednjih primerih:
(a)
med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev vseh rib;
(b)
kadar so ribe neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali
(c)
v primeru resne okvare zamrzovalne opreme.
Člen 32
Zaprta območja za ribolov z zaporno plavarico
Ribolov veleokega in rumenoplavutega tuna s plovili z zaporno plavarico je prepovedan na naslednjih območjih odprtega morja:
(a)
mednarodne vode, omejene z izključnimi ekonomskimi conami (IEC) Indonezije, Palaua, Mikronezije in Papue Nove Gvineje;
(b)
mednarodne vode, omejene z izključnimi ekonomskimi conami (IEC) Mikronezije, Marshallovih otokov, Nauruja, Kiribatija, Tuvaluja, Fidžija, Salomonovih otokov in Papue Nove Gvineje.
Člen 33
Omejitve števila plovil EU z dovoljenjem za ribolov mečarice
Največje število plovil EU, za katera je bil odobren ribolov mečarice (Xiphias gladius) na območjih južno od 20° J območja konvencije WCPFC, je navedeno v Prilogi VII.
Oddelek 8
Beringovo Morje
Člen 34
Prepoved ribolova na odprtem morju Beringovega morja
Ribolov aljaškega poloka (Theragra chalcogramma) na odprtem morju Beringovega morja je prepovedan.
NASLOV III
RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV V VODAH EU
Člen 35
Celotni dovoljeni ulovi
Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo dovoljenje za ribolov v vodah EU v okviru celotnih dovoljenih ulovov iz Priloge I k tej uredbi ter ob upoštevanju pogojev iz tega naslova in poglavja III Uredbe (ES) št. 1006/2008.
Člen 36
Dovoljenja za ribolov
1. Največje število dovoljenj za ribolov za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah EU, je določeno v Prilogi VIII.
2. Ribe iz staležev, za katere so določeni celotni dovoljeni ulovi, se ne obdržijo na krovu ali iztovarjajo, razen ulovov plovil tretjih držav, ki imajo kvoto in ta kvota ni izčrpana.
Člen 37
Prepovedi
1. Za plovila tretjih držav je prepovedan ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst:
(a)
morski pes orjak (Cetorhinus maximus) in beli morski volk (Carcharodon carcharias) v vseh vodah EU;
(b)
sklat (Squatina squatina) v vseh vodah EU;
(c)
kljunata raža (Dipturus batis) v vodah EU razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX in X;
(d)
valovito progasta raža (Raja undulata) in bela raža (Rostroraja alba) v vodah EU podobmočij ICES VI, VII, VIII, IX in X;
(e)
atlantski morski pes (Lamna nasus) v vseh vodah EU in
(f)
goslaši (Rhinobatidae) v vodah EU podobmočij ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII.
2. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo. Nemudoma se izpustijo.
NASLOV IV
KONČNE DOLOČBE
Člen 38
Postopek v odboru
1 Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen v skladu z Uredbo (ES) št. 2371/2002. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 Uredbe.
Člen 39
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2012.
Člen 9 pa se uporablja od 1. februarja 2012.
Ribolovne možnosti ali prepovedi za območje konvencije CCAMLR, določene v členih 20, 21 in 22 ter prilogah IE in V, se uporabljajo od začetka zadevnih obdobij uporabe teh ribolovnih možnosti ali prepovedi.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. januarja 2012