PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 24. června 2011
o vynětí průzkumu ropy a plynu a těžby ropy v Itálii z uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
(oznámeno pod číslem K(2011) 4253)
(Pouze italské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/372/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 5 a 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SKUTEČNOSTI
(1)
Dne 23. března 2011 předalo Italské sdružení ropného a těžebního průmyslu Assomineraria Komisi elektronickou poštou žádost podle čl. 30 odst. 5 směrnice 2004/17/ES. V souladu s čl. 30 odst. 5 prvním pododstavcem o tom Komise informovala italské orgány dopisem ze dne 1. dubna 2011, na který uvedené orgány odpověděly dne 19. dubna 2011. Žádost předložená sdružením Assomineraria se týká průzkumu ropy a plynu a těžby ropy v Itálii. V souladu s předchozími rozhodnutími Komise o spojení podniků (2) byly v žádosti popsány dvě různé činnosti:
a)
průzkum ropy a zemního plynu a
b)
těžba ropy.
(2)
V souladu s výše uvedenými rozhodnutími Komise se „těžbou“ rozumí pro účely tohoto rozhodnutí také „příprava nalezišť“, tj. zřizování vhodné infrastruktury pro budoucí těžbu (ropné plošiny, potrubí, terminály apod.). Podle zavedené praxe Komise „příprava nalezišť, těžba a prodej surové ropy „tvoří“ jeden relevantní trh s produkty“ (3). Pro účely tohoto rozhodnutí proto bude platit, že „těžba“ zahrnuje jak „přípravu nalezišť“, tak i (první) prodej ropy.
(3)
Sdružení Assomineraria je obchodní sdružení, které v této souvislosti jedná jménem hlavních podniků působících v Itálii v odvětví průzkumu a těžby uhlovodíků. Čtyřmi hlavními společnostmi patřícími do sdružení jsou ENI S.p.A., Edison S.p.A, Shell Italia E&P S.p.A a Total E&P Italia S.p.A.
II. PRÁVNÍ RÁMEC
(4)
Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky, které mají umožnit výkon jedné z činností, na něž se směrnice 2004/17/ES vztahuje, se touto směrnicí neřídí, pokud je daná činnost v členském státě, v němž je vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštním rysům dotyčného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy EU k otevření daného odvětví nebo jeho části.
(5)
Protože Itálie provedla a uplatňuje směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (4), přístup na trh by v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem směrnice 2004/17/ES měl být považován za neomezený. Přímé vystavení hospodářské soutěži na konkrétním trhu by mělo být posouzeno na základě různých kritérií, z nichž žádné není nutně a samo o sobě rozhodující.
(6)
Pro účely posouzení, zda je příslušný subjekt vystaven přímé hospodářské soutěži na trzích, jichž se toto rozhodnutí týká, se přihlíží k tržnímu podílu rozhodujících subjektů a stupni koncentrace těchto trhů. Vzhledem k tomu, že pro různé činnosti, jichž se toto rozhodnutí týká, se podmínky liší, provede se pro každou činnost a trh samostatné posouzení.
(7)
Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.
III. POSOUZENÍ
(8)
Předchozí rozhodnutí Komise uvedená výše v 1. a 2. bodě odůvodnění určila, že obě dvě činnosti, na které se vztahuje tato žádost (průzkum ropy a zemního plynu a těžba ropy), se týkají samostatných trhů s produkty. Je proto třeba je zkoumat odděleně.
(9)
Podle praxe Komise (5) tvoří průzkum ropy a zemního plynu jeden relevantní trh s produkty, protože na začátku není možné určit, zda průzkum skončí nálezem ropy či zemního plynu. Na trhu průzkumu získávají společnosti zabývající se průzkumem povolení k průzkumu udělované „hostitelskými zeměmi“ obvykle v nabídkových řízeních (6). Na základě dlouhodobé praxe Komise bylo dále stanoveno, že uvedený trh má celosvětový zeměpisný rozsah. Jelikož se nezdá, že by se definice trhu v tomto případě lišila, bude zachována i pro účely tohoto rozhodnutí.
(10)
Tržní podíly subjektů zabývajících se průzkumem lze stanovit pomocí tří proměnných: kapitálových výdajů, prokázaných zásob a předpokládané těžby. Použití kapitálových výdajů se však pro stanovení tržních podílů subjektů na trzích průzkumu uhlovodíků ukázalo jako nevhodné, mj. vzhledem k velkým rozdílům mezi požadovanými výšemi investic, které jsou v různých zeměpisných oblastech nezbytné. Průzkum ropy a zemního plynu v Severním moři tak například vyžaduje vyšší investice než průzkum na Středním východě.
(11)
Pro posouzení tržního podílu hospodářských subjektů v tomto odvětví byly běžně používány dva další parametry, konkrétně jejich podíl na prokázaných zásobách a na předpokládané těžbě (7).
(12)
Podle dostupných informací (8) dosáhly k 31. prosinci 2009 celkové prokázané celosvětové zásoby ropy a zemního plynu 385,58 miliardy normálních krychlových metrů ekvivalentu ropy (dále jen „Sm3 oe“). K 1. lednu 2010 dosáhly celkové prokázané zásoby ropy a zemního plynu v Itálii něco přes 0,205 miliardy Sm3 oe (9), tedy o něco více než 0,05 %. Podíl jednotlivých zadavatelů působících v Itálii je proto nutně ještě menší. Podle dostupných informací existuje přímá úměra mezi prokázanými zásobami ropy a plynu a předpokládanou budoucí těžbou. Podle dostupných informací nic nenasvědčuje tomu, že by se podíl jednotlivých zadavatelů působících v Itálii na trhu podstatně lišil, pokud by byl stanoven na základě předpokládané těžby místo prokázaných rezerv. Vzhledem k závislosti mezi prokázanými zásobami a skutečnou těžbou lze tyto skutečnosti rovněž považovat za měřítko stavu hospodářské soutěže na uvedených trzích.
(13)
Trh průzkumu není vysoce koncentrovaný. Kromě státních společností trh charakterizuje přítomnost mezinárodních vertikálně integrovaných soukromých společností, tzv. „velmi významných“ společností (BP, ExxonMobil a Shell), a určitý počet tzv. „významných“ společností. Tyto prvky jsou známkou přímého vystavení hospodářské soutěži.
(14)
Podle zavedené praxe Komise (10) tvoří příprava nalezišť, těžba a prodej (surové) ropy samostatný trh, jehož zeměpisný rozsah je celosvětový. Protože se nezdá, že by se definice trhu v tomto případě lišila, bude zachována i pro účely tohoto rozhodnutí.
(15)
Podle dostupných informací (11) dosáhla v roce 2009 celková celosvětová denní těžba ropy 79,948 milionu barelů. Ve stejném roce se v Itálii vytěžilo celkem 0,095 milionu barelů denně, a její podíl na trhu tak činil 0,11 %. Podíl jednotlivých zadavatelů působících v Itálii za rok 2009 vypadá takto: při celosvětové těžbě 1 007 tisíc (12) barelů denně má ENI na celosvětové těžbě ropy podíl 1,26 %; Shell má díky celosvětové těžbě 1 581 tisíc barelů ropy denně (13) podíl na trhu ve výši 1,98 % celosvětové těžby ropy; Total denně na celém světě vytěží 1 381 tisíc barelů ropy (14), což dává podíl na trhu ve výši 1,73 % celosvětové těžby ropy, a Edison má při celosvětové těžbě 5 tisíc barelů ropy denně (15) podíl na trhu ve výši 0,006 % celosvětové těžby ropy.
(16)
Pro účely této analýzy je důležité zohlednit celkový stupeň koncentrace na příslušném trhu. Z tohoto pohledu Komise konstatuje, že trh těžby surové ropy charakterizuje přítomnost velkých státních společností a tří mezinárodních vertikálně integrovaných soukromých společností (tzv. „velmi významných“ společností: BP, ExxonMobil a Shell, jejichž podíly na těžbě ropy v roce 2009 dosáhly popořadě 3,2 %, 3,0 % a 2,0 % (16)) a určitý počet tzv. „významných“ společností (17). Z uvedených údajů vyplývá, že se trh skládá z řady subjektů, mezi nimiž lze předpokládat účinnou hospodářskou soutěž.
IV. ZÁVĚRY
(17)
Vzhledem k faktorům zkoumaným v 8. až 16. bodě odůvodnění lze mít za to, že podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES je v Itálii splněna, pokud jde o tyto služby:
a)
průzkum ropy a zemního plynu a
b)
těžbu ropy.
(18)
Protože se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, směrnice 2004/17/ES by se neměla použít v případě, že zadavatelé zadávají zakázky, jež mají v Itálii umožnit vykonávání služeb uvedených v 17. bodě odůvodnění písm. a) a b), ani v případě, že se v uvedených zeměpisných oblastech pořádají na vykonávání takové činnosti veřejné soutěže.
(19)
Z žádosti vyplývá, že ve většině těžebních oblastí v Itálii se těží v různých podílech jak ropa, tak zemní plyn (18). Na těžbu plynu se tato žádost o vynětí nevztahuje a pro toto odvětví nadále platí ustanovení směrnice 2004/17/ES. V této souvislosti je třeba upozornit na to, že zakázky zahrnující více činností se řídí ustanoveními článku 9 směrnice 2004/17/ES. To znamená, že zadává-li zadavatel „smíšenou“ zakázku, tedy zakázku určenou k vykonávání jak činností vyňatých z oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES, tak činností, které vyňaty nejsou, je třeba dbát na to, pro které činnosti je zakázka především zamýšlena. V případě smíšené zakázky, jejímž hlavním účelem je podpora těžby plynu, se uplatňují ustanovení směrnice 2004/17/ES. Není-li objektivně možné určit, pro kterou činnost je zakázka především zamýšlena, zadává se v souladu s pravidly uvedenými v čl. 9 odst. 2 a 3 směrnice 2004/17/ES.
(20)
Toto rozhodnutí je založeno na právním a skutkovém stavu z března 2011 až dubna 2011, jak se jeví na základě informací předložených sdružením Assomineraria a italskými orgány a na základě statistického přehledu BP týkajícího se světové energie z roku 2010. Rozhodnutí lze revidovat, pokud by v případě zásadních změn právního či skutkového stavu došlo k tomu, že by nebyly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES.
(21)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Směrnice 2004/17/ES se nevztahuje na zakázky zadávané zadavateli, které mají v Itálii umožnit poskytování těchto služeb:
a)
průzkum ropy a zemního plynu a
b)
těžbu ropy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
V Bruselu dne 24. června 2011.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 24. junija 2011
o izvzetju iskanja nafte in plina ter izkoriščanja nafte v Italiji iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4253)
(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2011/372/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1) in zlasti člena 30(5) in (6) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
I. DEJSTVA
(1)
Italijansko združenje naftne in rudarske industrije - Assomineraria je 23. marca 2011 Komisiji po elektronski pošti poslalo prošnjo v skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES. V skladu s prvim pododstavkom člena 30(5) je Komisija 1. aprila 2011 z dopisom o tem obvestila italijanske organe, ti pa so nanj odgovorili 19. aprila 2011. Prošnja, ki jo je predložilo združenje Assomineraria, zadeva iskanje nafte in plina ter izkoriščanje nafte v Italiji. V skladu s predhodnimi odločbami Komisije o združitvah (2) sta bili v prošnji navedeni dve ločeni dejavnosti, in sicer:
(a)
iskanje nafte in zemeljskega plina ter
(b)
proizvodnja nafte.
(2)
V skladu z navedenimi odločbami Komisije pomeni „proizvodnja“ za namene tega sklepa tudi „urejanje nahajališč“, tj. vzpostavitev ustrezne infrastrukture za prihodnjo proizvodnjo (naftne ploščadi, naftovodi, naftni terminali itd.). Poleg tega uveljavljena praksa Komisije kaže, da „urejanje nahajališč, surove nafte, njena proizvodnja in prodaja“ sestavljajo „en ustrezen proizvodni trg“ (3). Zato bo za namene tega sklepa izraz „proizvodnja“ vključeval tudi „urejanje nahajališč“ in (prvo) prodajo nafte.
(3)
Assomineraria je trgovsko združenje, ki na tem področju deluje v imenu najpomembnejših podjetij v sektorju iskanja in pridobivanja ogljikovodikov v Italiji. Najpomembnejša štiri podjetja, povezana z združenjem, so ENI S.p.A., Edison S.p.A, Shell Italia E&P S.p.A in Total E&P Italia S.p.A.
II. PRAVNI OKVIR
(4)
Člen 30 Direktive 2004/17/ES določa, da se navedena direktiva ne uporablja za naročila, katerih namen je omogočanje opravljanja dejavnosti, za katere velja Direktiva 2004/17/ES, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril, pri čemer se upoštevajo posebne značilnosti zadevnega sektorja. Dostop se šteje za neomejenega, če je država članica pri odprtju zadevnega sektorja ali njegovega dela izvajala in uporabila ustrezno zakonodajo EU.
(5)
Ker Italija izvaja in uporablja Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (4), se v skladu s prvim pododstavkom člena 30(3) Direktive 2004/17/ES šteje, da dostop do trga ni omejen. Neposredno izpostavljenost konkurenci na določenem trgu je treba oceniti na podlagi različnih meril, od katerih ni nobeno nujno in samo po sebi odločilno.
(6)
Za oceno, ali so ustrezni gospodarski subjekti izpostavljeni neposredni konkurenci na trgih, ki jih zadeva ta sklep, se upoštevata tržni delež glavnih udeležencev in stopnja koncentracije na teh trgih. Ker se razmere po dejavnostih, na katere se nanaša ta sklep, med seboj razlikujejo, se za vsako posamezno dejavnost ali trg pripravi ločena ocena.
(7)
Ta sklep ne posega v uporabo predpisov glede konkurence.
III. OCENA
(8)
Obe dejavnosti, ki sta predmet te prošnje (iskanje nafte in zemeljskega plina ter proizvodnja nafte), sta se v predhodnih odločbah Komisije, navedenih v uvodnih izjavah 1 in 2, obravnavali kot ločeni proizvodni trgi. Zato ju je treba preučiti ločeno.
(9)
Glede na prakso Komisije (5) se iskanje nafte in zemeljskega plina šteje za en ustrezen proizvodni trg, ker na začetku ni mogoče določiti, ali se bo našla nafta ali zemeljski plin. Podjetja, ki se ukvarjajo z iskanjem, na trgu iskanja pridobijo dovoljenje za odkrivanje, ki ga „država gostiteljica“ navadno podeli na podlagi razpisnega postopka (6). Komisija je v svoji dolgoletni praksi tudi potrdila, da ima navedeni trg svetovne geografske razsežnosti. Glede na to, da ni videti, da bi bila opredelitev v tem primeru drugačna, se ta za namene tega sklepa ohrani.
(10)
Tržni deleži gospodarskih subjektov, ki se ukvarjajo z iskanjem, se lahko merijo glede na tri spremenljivke: kapitalske naložbe, dokazane rezerve in načrtovano proizvodnjo. Uporaba kapitalskih naložb za merjenje tržnih deležev gospodarskih subjektov na trgu iskanja se je izkazala za neprimerno, med drugim tudi zaradi velikih razlik med zahtevanimi ravnmi naložb, ki so potrebne na različnih geografskih območjih. Tako so za iskanje nafte in plina v Severnem morju potrebne večje naložbe kot npr. za iskanje na Bližnjem vzhodu.
(11)
Ponavadi sta bila za ocenjevanje tržnih deležev gospodarskih subjektov v tem sektorju uporabljena ostala dva parametra, tj. delež dokazanih rezerv in načrtovana proizvodnja (7).
(12)
Po razpoložljivih podatkih so 31. decembra 2009 dokazane rezerve nafte in plina v svetu znašale 385,58 milijarde standardnih kubičnih metrov ekvivalenta nafte (v nadaljnjem besedilu: Sm3 (oe)) (8). Dne 1. januarja 2010 so skupne dokazane rezerve nafte in plina v Italiji malo presegle 0,205 milijarde Sm3 (oe) (9) oziroma nekoliko več kot 0,05 %. Pri tem mora biti delež posameznih naročnikov, ki delujejo v Italiji, še nižji. Po razpoložljivih podatkih obstaja med dokazanimi rezervami nafte in plina ter načrtovano proizvodnjo neposredna povezava. Zato nobeden od razpoložljivih podatkov ne kaže, da bi bil tržni delež posameznih naročnikov, ki delujejo v Italiji, bistveno drugačen, če bi ga izmerili glede na pričakovano proizvodnjo in ne glede na dokazane rezerve. Glede na povezave med dokazanimi rezervami in dejansko proizvodnjo se lahko ta dejstva razumejo tudi kot pokazatelj stanja konkurence na zadevnem trgu.
(13)
Trg odkrivanja ni zelo koncentriran. Poleg družb v državni lasti je za trg značilna prisotnost mednarodnih vertikalno povezanih zasebnih udeležencev, tako imenovanih „super velikih“ (BP, ExxonMobil in Shell), ter nekaj tako imenovanih „velikih“. Ti elementi kažejo na neposredno izpostavljenost konkurenci.
(14)
V skladu z ustaljeno prakso Komisije (10) tvorijo urejanje nahajališč, proizvodnja in prodaja (surove) nafte ločen proizvodni trg svetovnih geografskih razsežnosti. Glede na to, da ni videti, da bi bila opredelitev v tem primeru drugačna, se ta za namene tega sklepa ohrani.
(15)
Po razpoložljivih podatkih (11) je leta 2009 svetovna proizvodnja nafte znašala 79,948 milijona sodčkov dnevno. Istega leta je Italija proizvedla skupno 0,095 milijona sodčkov dnevno, kar ustreza 0,11-odstotnemu tržnemu deležu. V letu 2009 je bil delež posameznih naročnikov, ki delujejo v Italiji, naslednji: s svetovno proizvodnjo 1 007 tisoč (12) sodčkov na dan ima ENI 1,26-odstotni delež svetovne proizvodnje nafte; Shellova svetovna proizvodnja nafte znaša 1 581 tisoč sodčkov nafte na dan (13) in tako je njegov tržni delež 1,98 % svetovne proizvodnje nafte; Totalova svetovna proizvodnja nafte znaša 1 381 tisoč sodčkov nafte na dan (14) in tako je njegov tržni delež 1,73 % svetovne proizvodnje nafte; in končno, Edisonova svetovna proizvodnja nafte znaša 5 tisoč sodčkov nafte na dan (15) in tako je njegov tržni delež 0,006 % svetovne proizvodnje nafte.
(16)
Za namene te analize je pomembno upoštevati stopnjo koncentracije na zadevnem trgu v celoti. Glede tega Komisija ugotavlja, da je za trg proizvodnje surove nafte značilna prisotnost velikih družb v državni lasti in treh mednarodnih vertikalno povezanih zasebnih udeležencev (tako imenovanih „super velikih“, BP, ExxonMobil in Shell, ki so imeli leta 2009 naslednje deleže v proizvodnji nafte: 3,2 %, 3,0 % oziroma 2,0 % (16)), ter nekaj tako imenovanih „velikih“ (17). Ti dejavniki kažejo, da je na trgu več udeležencev, med katerimi se lahko predvideva obstoj učinkovite konkurence.
IV. SKLEPNE UGOTOVITVE
(17)
Glede na proučene dejavnike iz uvodnih izjav 8 do 16 se lahko sklepa, da je pogoj za neposredno izpostavljenost konkurenci iz člena 30(1) direktive 2004/17/ES v Italiji izpolnjen pri naslednjih storitvah:
(a)
iskanje nafte in zemeljskega plina ter
(b)
proizvodnja nafte.
(18)
Ker se šteje, da je pogoj neomejenega dostopa do trga izpolnjen, se Direktiva 2004/17/ES ne bi smela uporabljati, če naročniki oddajajo naročila, katerih namen je omogočiti izvedbo storitev, navedenih v točkah (a) in (b) uvodne izjave 17, v Italiji ali če so organizirani natečaji za opravljanje te dejavnosti na takih območjih.
(19)
Glede na navedbe v prošnji se na večini območij izkoriščanja v Italiji proizvajata tako nafta kot tudi plin, v različnih odstotkih (18). Proizvodnja plina ni predmet te prošnje za izvzetje in za ta sektor se še naprej uporabljajo določbe Direktive 2004/17/ES. V zvezi s tem je poudarjeno, da se morajo pogodbe za javna naročila, ki pokrivajo več dejavnosti, obravnavati v skladu s členom 9 Direktive 2004/17/ES. To pomeni, da je treba, kadar naročnik izvaja „mešano“ naročilo, to je naročilo, ki se uporablja za podporo učinkovitosti tako dejavnosti, izvzetih iz uporabe Direktive 2004/17/ES, kot dejavnosti, ki niso izvzete, upoštevati dejavnosti, za katere je bila pogodba prvotno namenjena. V primeru takšnega mešanega naročila, kadar je namen v glavnem podpora proizvodnji plina, se uporablja določba Direktive 2004/17/ES. Če je objektivno nemogoče določiti, kateri dejavnosti je pogodba prvotno namenjena, se pogodba dodeli v skladu s predpisi iz odstavkov 2 in 3 člena 9 Direktive 2004/17/ES.
(20)
Ta sklep temelji na pravnih in dejanskih razmerah v obdobju od marca 2011 do aprila 2011, razvidnih iz informacij, ki so jih predložili Assomineraria, BP Statistical Review of World Energy 2010 (BP-jev statistični pregled svetovne energije) in italijanski organi. Sklep se lahko spremeni, če bi bistvene spremembe pravnega ali dejanskega stanja povzročile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni.
(21)
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Direktiva 2004/17/ES se ne uporablja za javna naročila, ki jih oddajo naročniki in so namenjena omogočanju izvajanja naslednjih storitev v Italiji:
(a)
iskanje nafte in zemeljskega plina ter
(b)
proizvodnja nafte.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.
V Bruslju, 24. junija 2011