NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 377/2010
ze dne 3. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 30. června 2009 obdržela Komise podnět týkající se dovozu suchého glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení Evropskou radou chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby suchého glukonátu sodného v Unii.
(2)
Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu a podstatné újmě působené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení antidumpingového řízení.
(3)
Řízení bylo zahájeno dne 11. srpna 2009 zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (2).
2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v Číně, dovozce, obchodníky, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeni, čínské orgány a výrobce v Unii, kteří podali podnět. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. Jeden vyvážející výrobce požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a jiný vyvážející výrobce, včetně dvou společností ve spojení, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 téhož nařízení.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně a dovozců v Unii Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může být použit výběr vzorku.
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Číně a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009).
(9)
Vzhledem k omezenému počtu odpovědí získaných v rámci postupu pro výběr vzorku bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u čínských vyvážejících výrobců ani u dovozců v Unii nutný.
(10)
Všem společnostem v Číně a dovozcům v Unii, kteří odpověděli v rámci postupu pro výběr vzorku, výrobcům v Unii a všem známým dovozcům a uživatelům v Unii byl zaslán dotazník. Na dotazník odpověděli dva vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců v Číně, dva výrobci v Unii a čtyři dovozci/uživatelé.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
1)
Výrobci v Unii:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francie a prodejní společnosti ve spojení
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itálie a prodejní společnosti ve spojení
2)
Vyvážející výrobci v Číně:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3)
Uživatelé/dovozci v Unii:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francie
-
Henkel AG, Düsseldorf, Německo
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Německo
(12)
Protože bylo potřeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým nebude případně přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla u následující společnosti provedena inspekce na místě za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA:
-
Výrobce v USA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je suchý glukonát sodný pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“) s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00.
(15)
Suchý glukonát sodný se používá zejména ve stavebnictví jako zpomalovač tuhnutí a prostředek pro zvyšování plasticity betonu a v jiných průmyslových odvětvích jako povrchová úprava kovů (odstranění rzi, oxidů a mastnoty) a k čištění lahví a průmyslových zařízení. Výrobek lze používat rovněž v potravinářském a farmaceutickém průmyslu.
2. Obdobný výrobek
(16)
Šetření ukázalo, že suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA, které byly vybrány jako analogická země, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a suchý glukonát sodný vyráběný v Číně a prodávaný v Unii mají v zásadě stejné základní fyzikální a technické vlastnosti.
(17)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z Číny stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(19)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí jsou přijímána a náklady jsou stanovovány na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřovaným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech,
3)
neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému,
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(20)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Uvedená společnost prokázala, že splňuje kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a může jí být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné clo stanoví pro země spadající pod tento článek s celostátní platností s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby jim mohlo být přiznáno individuální zacházení.
(23)
Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena v tomto souhrnném seznamu:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
3)
většinový podíl náleží soukromým osobám. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
4)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(24)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o individuální zacházení.
(25)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že čínský vyvážející výrobce splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(27)
V oznámení o zahájení řízení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro Čínu navrženy USA. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomuto návrhu vyjádřily.
(28)
Žádná ze zainteresovaných stran připomínky nepodala.
(29)
Mimo EU se suchý glukonát sodný vyrábí jen v několika málo zemích, a sice v USA, Číně a Jižní Koreji. Jedinou možnou alternativou USA proto byla Jižní Korea. Komise kontaktovala známé společnosti vyrábějící suchý glukonát sodný v Jižní Koreji, avšak neobdržela od těchto výrobců odpověď.
(30)
Výrobce v USA během šetření plně spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě.
(31)
Komise zjistila, že USA splnily kritéria jako vhodná analogická země, neboť množství prodávaná na jejich trhu byla dostatečně velká a na trhu byla významná hospodářská soutěž, a to jak pokud jde o domácí výrobu, tak o dovoz z jiných zemí, tj. z Číny, Itálie a Francie. Kromě toho nebylo na dotčený výrobek v USA uvaleno antidumpingové clo.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se předběžně vyvozuje závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
3.2.1 U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, Komise nejprve zjišťovala, zda byl jejich domácí prodej suchého glukonátu sodného nezávislým odběratelům během období šetření reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % čínského prodeje dotčeného výrobku do Unie.
(34)
Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společností s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(35)
U každého druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s druhem suchého glukonátu sodného prodávaného na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto druhu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(36)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej suchého glukonátu sodného prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Při tom postupovala tak, že stanovila podíl ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(37)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a pokud vážená průměrná cena tohoto typu byla vyšší nebo rovna výrobním nákladům, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(38)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(39)
Vzhledem k tomu, že šetření prokázalo, že domácí prodej byl jak reprezentativní, tak byl proveden v běžném obchodním styku, vycházelo stanovení běžné hodnoty ze skutečné ceny na domácím trhu během období šetření.
3.2.2 U společnosti, již bylo přiznáno individuální zacházení
(40)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro Čínu stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo zjištěno, že domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie jediným vyvážejícím výrobcem v Číně, který spolupracoval.
(41)
Bylo rovněž prozkoumáno, zda lze domácí prodej považovat za prodej, který se uskutečňuje v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Běžná hodnota proto vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu podle druhu výrobku, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje realizovaného během období šetření.
3.3 Vývozní cena
(42)
Veškerý vývozní prodej dotčeného výrobku uskutečňovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci směroval přímo k nezávislým odběratelům v Unii, a vývozní cena proto vycházela z cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.4 Srovnání
(43)
Běžná hodnota a vývozní cena se srovnávaly na základě cen ze závodu.
(44)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. U všech společností, jichž se šetření týkalo (spolupracující vyvážející výrobci a výrobce ve srovnatelné zemi), byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nepřímé zdanění, bankovní poplatky, nákladech na balení, na úvěry a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4. Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí společnosti, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(46)
Pro společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota, stanovená pro analogickou zemi, srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(47)
Prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
S ohledem na všechny ostatní čínské vývozce Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozů uvedené v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník bylo porovnáno s celkovým dovozem z Číny, který byl odvozen z dovozních statistik Eurostatu.
(49)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla nízká, tj. 56 %, a že nebyly k dispozici vhodné údaje Eurostatu o cenách, neboť tyto údaje obsahovaly jiné drahé výrobky, které nemohly být přesně odečteny, bylo celostátní dumpingové rozpětí vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných během období šetření.
(50)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 79,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. ÚJMA
1. Definice průmyslového odvětví Unie a výroby v Unii
(51)
Spolupracující průmyslové skupiny Jungbunzlauer (JBL) a Roquette Frères (RF) tvořily 100 % výroby v Unii.
(52)
Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(53)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
2. Spotřeba v Unii
(54)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě součtu objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu do Unie podle údajů Eurostatu. Vzhledem k tomu, že tyto údaje z Eurostatu nezahrnují pouze dotčený výrobek, ale rovněž některé jiné produkty než suchý glukonát sodný, byla čísla z Eurostatu patřičně upravena, aby bylo možné odhadnout odpovídající objem dovozu dotčeného výrobku do Unie.
(55)
Spotřeba na trhu Unie se zvýšila mezi lety 2005 a 2007 o 12 %. Poté se do období šetření snížila o 21 % pod úroveň z roku 2005. Celkově se během posuzovaného období spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
2005
2006
2007
2008
OŠ
Spotřeba v Unii (v tunách) Index
100
106
112
104
91
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu a odpovědí na dotazník.
3. Dovozy do Unie z Číny
3.1 Objem a tržní podíl dovozu
(56)
Objem dovozu z Číny se značně zvýšil přibližně z 2 300 tun v roce 2005 na 4 000 tun během období šetření, tj. o 77 %, a dosáhl vrcholu v roce 2008 s cca 5 300 tunami. Odpovídající podíl na trhu čínské výroby se téměř zdvojnásobil z 12,8 % v roce 2005 na 24,8 % během období šetření. Je nutno poznamenat, že podíl dovozu z Číny na trhu dosáhl v roce 2008, těsně před začátkem období šetření, 28,6 % a během období šetření poklesl na 24,8 %.
Tabulka 2
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem čínského dovozu (v tunách)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Čínský dovoz (v tunách) Index
100
152
227
234
177
Čínský podíl na trhu
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Čínský podíl na trhu Index
100
143
203
224
194
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu.
3.2 Jednotková prodejní cena
(57)
Průměrné ceny čínského dovozu činily v roce 2005 482 EUR za tunu. Stále se zvyšovaly a v roce 2008 dosáhly výše 524 EUR za tunu, poté během období šetření klesly na hodnotu 502 EUR za tunu. V průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 4 %.
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu)
482
511
514
524
502
Index
100
106
107
109
104
Zdroj: Upravené ceny dovozu podle Eurostatu.
3.3 Cenové podbízení
(58)
Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dotčeného dovozu, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(59)
Na základě výše popsané metodiky činil rozdíl mezi výše popsanými cenami, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny (ze závodu) výrobního odvětví Unie, tj. rozpětí cenového podbízení, od 13 % do 29 %, přičemž vyšší hodnota přísluší nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje prozkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnocení všech hospodářských faktorů, které mají vliv na stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.1 Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
(61)
Výrobní kapacita se v letech 2005 až 2007 zvýšila o 4 % a na této úrovni setrvala do konce posuzovaného období.
(62)
Výroba dotčeného výrobku se mezi lety 2005 a 2007 zvýšila a poté se až do období šetření snižovala. Celkově výroba v posuzovaném období poklesla o 12 %. Celková produkce byla v období šetření 30 000 až 40 000 tun.
(63)
V důsledku snížení objemu výroby se vytížení kapacity v posuzovaném období snížilo o 15 %.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
OŠ
Výrobní kapacita Index
100
100
104
104
104
Objem výroby Index
100
104
105
84
88
Vytížení kapacity Index
100
104
101
81
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(64)
Objem prodeje dotčeného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie zůstal v letech 2005 až 2007 na stejné úrovni a poté klesl o 13 procentních bodů. V průběhu posuzovaného období činil pokles objemu prodeje 21 %.
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období snížil ze 74,9 % v roce 2005 na 64,7 % během období šetření.
(66)
Průměrné prodejní ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie v průběhu posuzovaného období klesly o 12 %. V letech 2006 až 2008 zůstaly průměrné prodejní ceny přibližně stejné, avšak poté během období šetření poklesly o 9 %.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem prodeje Index
100
104
99
86
79
Podíl průmyslového odvětví Unie na trhu
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Index
100
98
89
82
86
Průměrné ceny Index
100
97
97
97
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.3 Stav zásob
(67)
V průběhu posuzovaného období zásoby klesly o 37 %. Na konci období šetření byly zásoby na úrovni mezi 1 000 a 5 000 tunami.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zásoby Index
100
92
120
92
63
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4 Ziskovost, investice, návratnost investic a peněžní tok
(68)
Prodej obdobného výrobku na trhu Unie průmyslovým odvětvím Unie byl během posuzovaného období ziskový, avšak od roku 2005 do období šetření ziskovost dramaticky poklesla.
(69)
Přestože se úroveň investic během let 2005 až 2007 udržela na stejné výši (v roce 2006 poklesla), v roce 2008 a během období šetření se propadla. Během posuzovaného období se investice snížily o 76 %.
(70)
Podobně i návratnost investic z výroby a prodeje dotčeného výrobku byla mezi lety 2005 a 2007 stálá, ale v roce 2008 a během období šetření poklesla.
(71)
Pokud jde o ostatní finanční ukazatele, peněžní tok vytvářený průmyslovým odvětvím Unie poklesl v posuzovaném období o 51 %.
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ziskovost Index
100
90
86
52
19
Investice Index
100
61
140
16
24
Návratnost investic Index
100
100
100
60
21
Peněžní tok Index
100
92
20
106
49
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(72)
Zaměstnanost se v letech 2005 až 2007 mírně zvýšila a poté v roce 2008 a během období šetření poklesla. V posuzovaném období se zaměstnanost snížila o 13 %.
(73)
Mzdy klesly v roce 2006 o 6 %, avšak v roce 2007 se vrátily na úroveň z roku 2005 a v roce 2008 a během období šetření stoupaly. Za posuzované období se mzdy zvýšily o 10 %.
(74)
Produktivita na jednoho zaměstnance zůstala po celé posuzované období stabilní a mezi rokem 2005 a obdobím šetření se zvýšila o 1 %.
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zaměstnanost Index
100
99
104
85
87
Mzdy Index
100
94
100
104
110
Produktivita Index
100
104
101
99
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.6 Růst
(75)
Zatímco spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 9 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 21 %. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 10 procentních bodů.
4.7 Rozsah dumpingového rozpětí
(76)
Dumpingová rozpětí pro Čínu uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou značná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(77)
Většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjela negativně. Ukazatele související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, včetně návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely rovněž negativně.
(78)
Šetření rovněž prokázalo, že ceny levného čínského dovozu byly v průběhu období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie až o 29 %. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles objemu prodeje a ztratilo podíl na trhu.
(79)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(80)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda dumpingový dovoz suchého glukonátu sodného pocházející z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dumpingového dovozu
(81)
V posuzovaném období se objem levného dumpingového dovozu z Číny zvýšil o 77 %, což vedlo ve stejném období ke zvýšení podílu čínského dovozu na trhu Unie o 94 %. Pokles dovozu z Číny mezi rokem 2008 a obdobím šetření, včetně ztráty podílu na trhu, se nepovažuje za významný ve srovnání s celkovou situací pozorovanou v posuzovaném období.
(82)
Zvýšený dovoz z Číny se během posuzovaného období shodoval s klesajícím trendem, pokud jde o většinu ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje na trhu Unie, jak pokud jde o objem, tak o hodnotu, což vedlo k desetiprocentní ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období, jak je uvedeno výše v 65. bodu odůvodnění. Kvůli cenovému podbízení dumpingového čínského dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie udržet na trhu Unie svou cenovou úroveň. To vedlo k výraznému poklesu ziskovosti pod úroveň, která by umožnila nezbytné investice.
(83)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Číny, jehož ceny byly v průběhu posuzovaného období významně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, která se v průběhu posuzovaného období projevila v jeho špatné finanční situaci a zhoršení ostatních ukazatelů újmy a rovněž v úbytku podílu na trhu.
3. Vliv dalších činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(84)
Dovoz ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 23 %, což vedlo během posuzovaného období ke ztrátě podílu na trhu o 2 procentní body. Ceny tohoto dovozu se zvýšily během posuzovaného období o 102 %.
(85)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
OŠ
Celkový objem ostatního dovozu (v tunách)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Index
100
71
68
84
77
Průměrná cena ostatního dovozu (v EUR za tunu)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Index
100
140
143
184
202
Zdroj: Upravené údaje z Eurostatu.
(86)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí poklesl během posuzovaného období o 23 %, zatímco dovozní ceny se v tomtéž období zdvojnásobily. Dovozní ceny z ostatních třetích zemí byly během celého posuzovaného období výrazně vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou, kterou výrobnímu odvětví Unie přivodil dumpingový dovoz z Číny.
3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(87)
Během posuzovaného období se vývozní prodej výrobního odvětví Unie snížil o 10 % a ceny se zvýšily o 8 %.
(88)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že vývozní prodej výrobního odvětví Unie v jiných třetích zemích nemohl porušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, jež mu byla způsobena.
3.3 Vlastní spotřeba
(89)
Během posuzovaného období se vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie zvýšila o 56 %, jak ukazuje následující tabulka:
Tabulka 10
2005
2006
2007
2008
OŠ
Vlastní spotřeba Index
100
126
115
148
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(90)
Je však třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie stále mělo volnou kapacitu ve výši 10 000 až 20 000 tun. To znamená, že přesun k vlastní spotřebě lze chápat jako obchodní reakci na dumpingový dovoz z Číny, neboť výroba následných produktů může být vzhledem k nízkým cenám glukonátu sodného výnosnější. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie má stále značnou volnou kapacitu glukonátu sodného, naznačuje, že se nesnaží definitivně přeorientovat výrobu na následné produkty a že výrobu následných produktů lze chápat jako obranné opatření proti dumpingovému dovozu.
(91)
Proto se má za to, že vyšší volná kapacita neporušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývoj spotřeby v EU
(92)
Je třeba poznamenat, že spotřeba v EU se během posuzovaného období snížila o 9 %, což lze chápat jako důsledek přetrvávajícího hospodářského poklesu. Proto se zjišťovalo, zda mohl mít pokles spotřeby vliv na nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie.
(93)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie však poklesl mnohem více (o 21 %), zatímco čínský dovoz se ve stejném období zvýšil o 77 %. Pokud jde o podíl na trhu, lze pozorovat stejný vývoj. Výrobní odvětví Unie ztratilo přibližně 10 procentních bodů svého podílu na trhu, zatímco čínský dovoz se během období šetření téměř zdvojnásobil - zvýšil se z 12,8 % v roce 2005 na 24,9 %.
(94)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k prozatímnímu závěru, že pokles spotřeby v EU nelze samo o sobě pokládat za důvod porušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(95)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dumpingového dovozu pocházejícího z Číny a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k významného cenovému podbízení. Toto zvýšení podílu levného dovozu z Číny na trhu se časově shodovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který spolu s tlakem na snižování cen vedl mimo jiné ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Na druhou stranu bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(96)
Na základě výše uvedené analýzy, která řádně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů ovlivňujících situaci výrobního odvětví Unie od škodlivých účinků dumpingového dovozu, prozatímní závěr zní, že dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(97)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Určení zájmu Unie bylo založeno na zhodnocení všech různorodých zájmů, tedy zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku.
2. Výrobní odvětví Unie
2.1 Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Unie
(98)
Jak je vysvětleno výše, kvůli dumpingovému dovozu došlo k újmě v podobě významného poklesu objemu prodeje a cen, což naopak vedlo ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Očekává se, že po uložení antidumpingového cla by se objem a cena za suchý glukonát sodný prodávaný výrobním odvětví Unie zvýšil, což by následně výrobnímu odvětví Unie umožnilo dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti.
(99)
Má se za to, že uložení opatření obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že snížení zisku výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z Číny. Uložení antidumpingových opatření pravděpodobně výrobnímu odvětví Unie umožní znovu získat alespoň část ztraceného podílu na trhu, což bude mít příznivý vliv na ziskovost.
(100)
Pokud nebudou přijata žádná opatření, dojde pravděpodobně k dalšímu zhoršení stavu výrobního odvětví Unie. Stlačování cen dumpingovým dovozem by i nadále bránilo úspěšnosti veškerých snah výrobního odvětví Unie o návrat k ziskovosti. Nepřijetí opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví Unie.
(101)
Závěrem lze uvést, že se očekává, že by opatření výrobnímu odvětví Unie účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
3. Dovozci/obchodníci
(102)
Dotazníky byly zaslány pěti dovozcům. Žádný z nich během šetření nespolupracoval.
(103)
Za těchto okolností Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že případná antidumpingová opatření nebudou mít s největší pravděpodobností na dovozce/obchodníky podstatný dopad.
4. Uživatelé
(104)
Dotazníky byly zaslány 23 uživatelům. Pouze čtyři uživatelé však při šetření spolupracovali a pouze tři z nich používali a dováželi dotčený výrobek přímo z Číny. Přímý dovoz těchto tří spolupracujících uživatelů činil 10 % celkového dovozu suchého glukonátu sodného z Číny během období šetření. Čtvrtý spolupracující uživatel dotčený výrobek dovezený z Číny nepoužíval.
(105)
Tito čtyři uživatelé, kteří mají sídlo v Německu, Francii a Spojeném království, působí v chemickém průmyslu a vyrábějí širokou škálu produktů a někteří využívají glukonát sodný jako surovinu. Glukonát sodný většinou nepředstavuje podstatnou část jejich vstupních nákladů. Obecně lze usuzovat, že maximální dopad navrhovaného antidumpingového cla by za předpokladu, že by se zvýšení cen nedalo přenést na konečného spotřebitele, byl velmi malý. Je rovněž třeba poznamenat, že obrat těchto společností, pokud jde o výrobky využívající glukonát sodný, tvořil méně než 5 % jejich celkového obratu.
(106)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(107)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, způsobené újmě, příčinných souvislostech a zájmu Unie je třeba zavést prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
(109)
Pro účely určení výše těchto opatření se přihlédlo ke zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním, jež je uvedeno v podnětu, se považuje za rozumné a pro tento účel se využilo.
(111)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(112)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání upraveného váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou váženou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procentní podíl celkové dovozní ceny CIF.
(113)
Pokud jde o výpočet celostátní úrovně pro odstranění újmy uplatňované na všechny ostatní vyvážející výrobce v Číně, je třeba připomenout, že úroveň spolupráce byla nízká. Toto rozpětí k odstranění újmy bylo proto vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných v období šetření.
2. Prozatímní opatření
(114)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z Číny, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(115)
Navrhovaná antidumpingová cla:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(117)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Generálnímu ředitelství pro obchod Evropské komise (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(118)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Zvláštní monitorování
(119)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato opatření jsou:
(120)
Předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(121)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(122)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely uložení konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu suchého glukonátu sodného s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00 (kód TARIC 2918160010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkové kódy TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo nařízení přijato, sdělit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení před Komisí.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 377/2010
z dne 3. maja 2010
o uvedbi protidampinške dajatve na uvoz natrijevega glukonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek preiskave
(1)
Komisija je 30. junija 2009 prejela pritožbo v zvezi z uvozom suhega natrijevega glukonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („Kitajska“), ki jo je v skladu s členom 5 osnovne uredbe vložil Svet evropske kemijske industrije (CEFIC) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje suhega natrijevega glukonata v Uniji.
(2)
Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu in znatni škodi, ki jo je povzročil, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka.
(3)
Postopek se je začel 11. avgusta 2009 z objavo obvestila o začetku protidampinškega postopka v Uradnem listu Evropske unije (2).
2. Stranke, ki jih zadeva postopek
(4)
Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike na Kitajskem, uvoznike, trgovce, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, kitajske organe in proizvajalce Unije, ki so vložili pritožbo. Zainteresirane stranke so imele možnost, da v roku iz obvestila o začetku protidampinškega postopka pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.
(5)
Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(6)
Da bi proizvajalci izvozniki lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, in kitajskim organom poslala obrazce za zahtevek. En proizvajalec izvoznik je zahteval TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, drug proizvajalec izvoznik, vključno z dvema povezanima družbama, pa IO v skladu s členom 9(5) iste uredbe.
(7)
Komisija je glede na očitno veliko število kitajskih proizvajalcev izvoznikov ter uvoznikov v Uniji v obvestilu o začetku protidampinškega postopka navedla, da bo morda v skladu s členom 17 osnovne uredbe za te stranke uporabila vzorčenje.
(8)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali bo vzorčenje potrebno, in če bi bilo, izbrala vzorec, so bili vsi kitajski proizvajalci izvozniki in uvozniki v Uniji pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave (od 1. julija 2008 do 30. junija 2009), kakor je določeno v obvestilu o začetku.
(9)
Glede na omejeno število odgovorov na vzorčenje je bilo odločeno, da vzorčenje za kitajske proizvajalce izvoznike ali uvoznike v Uniji ni potrebno.
(10)
Vprašalniki so bili poslani vsem družbam na Kitajskem in uvoznikom v Uniji, ki so se odzvali na vzorčenje, proizvajalcem v Uniji ter vsem poznanim uvoznikom in uporabnikom v Uniji. Odgovore so poslali dva proizvajalca ali skupine proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem, dva proizvajalca v Uniji in štirje uvozniki/uporabniki.
(11)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno določitev dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Unije, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:
1.
proizvajalci v Uniji:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francija, in povezane prodajne družbe,
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Italija, in povezane prodajne družbe;
2.
proizvajalci izvozniki na Kitajskem:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd,
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd;
3.
uporabniki/uvozniki v Uniji:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francija,
-
Henkel AG, Dusseldorf, Nemčija,
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Nemčija.
(12)
Ob upoštevanju potrebe po določitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike na Kitajskem, ki jim TGO morda ne bo odobrena, je bil preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru ZDA, opravljen v prostorih naslednje družbe:
-
proizvajalec v ZDA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, ZDA.
3. Obdobje preiskave
(13)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preiskava gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2005 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(14)
Zadevni izdelek je suh natrijev glukonat s poreklom iz Kitajske („zadevni izdelek“), številka CUS (Customs union and Statistics) 0023277-9 in registracijska številka Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov (CAS) 527-07-1, trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2918 16 00.
(15)
Suh natrijev glukonat se pretežno uporablja v gradbeni industriji kot retarder in plastifikator za beton ter v drugih industrijah kot sredstvo za obdelovanje kovinskih površin (odstranitev rje, oksidov in maščob) ter čiščenje steklenic in industrijske opreme. Izdelek se lahko prav tako uporablja v živilski in farmacevtski industriji.
2. Podobni izdelek
(16)
Preiskava je pokazala, da imajo suh natrijev glukonat, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije v Uniji, suh natrijev glukonat, proizveden in prodan na domačem trgu v ZDA, ki so bile izbrane kot primerljiva država, suh natrijev glukonat, proizveden in prodan na domačem trgu na Kitajskem, ter suh natrijev glukonat, proizveden na Kitajskem in prodan v Uniji, v bistvu enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti.
(17)
Zato se začasno šteje, da so ti izdelki enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tržnogospodarska obravnava („TGO“)
(18)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz Kitajske določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
(19)
Merila za TGO so na kratko in samo zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljevanju:
1.
poslovne odločitve in stroški izražajo tržne signale in se oblikujejo brez večjega vmešavanja države, stroški večjih vlaganj pa v glavnem izražajo tržne vrednosti;
2.
podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo v vse namene;
3.
ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;
4.
stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost;
5.
pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.
(20)
Po začetku postopka je en kitajski proizvajalec izvoznik, in sicer družba Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, zahteval TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in je v danem roku izpolnil obrazec zahtevka za TGO.
(21)
Družba je dokazala, da izpolnjuje merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, in ji je bila lahko odobrena TGO.
2. Individualna obravnava („IO“)
(22)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen v primerih, ko družbe dokažejo izpolnjevanje vseh meril iz člena 9(5) osnovne uredbe, in se jim zato odobri IO.
(23)
Na kratko in samo zaradi lažjega sklicevanja so ta merila določena v nadaljevanju:
1.
izvozniki lahko v primeru družb ali skupnih družb, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino;
2.
izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji so svobodno določeni;
3.
večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki se pojavljajo v upravnem odboru ali na ključnih upravljavskih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države;
4.
pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji ter
5.
država se ne vmešava toliko, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve.
(24)
Po začetku postopka je en kitajski proizvajalec izvoznik, in sicer družba Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, zahteval IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe in je v danem roku izpolnil obrazec zahtevka za IO.
(25)
Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da kitajski proizvajalec izvoznik izpolnjuje vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe.
3. Normalna vrednost
3.1 Primerljiva država
(26)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti v gospodarstvih v tranziciji normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določena na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).
(27)
V obvestilu o začetku postopka so bile kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za Kitajsko predlagane ZDA. Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, da predložijo pripombe o tem predlogu.
(28)
Zainteresirane stranke niso predložile pripomb.
(29)
Zunaj EU se suh natrijev glukonat proizvaja le v nekaterih državah, namreč v ZDA, na Kitajskem in v Južni Koreji. Zato je bila edina mogoča alternativa ZDA Južna Koreja. Komisija je stopila v stik z znanimi družbami, ki proizvajajo suh natrijev glukonat v Južni Koreji, vendar od navedenih proizvajalcev ni bilo odgovora.
(30)
Proizvajalec v ZDA je v celoti sodeloval v preiskavi, tako da je predložil popolnoma izpolnjen vprašalnik in sprejel preveritveni obisk.
(31)
Komisija je ugotovila, da ZDA izpolnjujejo merila za ustrezno primerljivo državo, saj so količine, prodane na tem trgu, dovolj velike, obstaja pa tudi znatna konkurenca na trgu z domačo proizvodnjo in uvozom iz drugih držav, in sicer Kitajske, Italije in Francije. Poleg tega za ZDA ni bila uvedena protidampinška dajatev na zadevni izdelek.
(32)
Glede na navedeno se začasno sklene, da so ZDA ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
3.2 Metodologija, uporabljena za določitev normalne vrednosti
3.2.1 Za družbo, ki ji je bila odobrena TGO
(33)
Za družbo, ki ji je bila odobrena TGO, je Komisija v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej preverila, ali je bila domača prodaja suhega natrijevega glukonata neodvisnim strankam med OP reprezentativna, tj. ali je celoten obseg takšne prodaje pomenil vsaj 5 % kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.
(34)
Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka, ki jih je družba z reprezentativno domačo prodajo prodajala na domačem trgu, so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.
(35)
Za vsako vrsto, ki jo je proizvajalec izvoznik prodal na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto suhega natrijevega glukonata, prodano za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave pomenil najmanj 5 % celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodane za izvoz v Unijo.
(36)
Komisija je nato preiskala, ali bi se za domačo prodajo suhega natrijevega glukonata, ki se v reprezentativnih količinah prodaja na domačem trgu, lahko štelo, da se izvaja v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave.
(37)
Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka ali višja od proizvodnih stroškov, pomenil več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste med OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne.
(38)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena zadevne vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste.
(39)
Ker je preiskava pokazala, da je bila domača prodaja reprezentativna in opravljena v običajnem poteku trgovine, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni vseh transakcij med obdobjem preiskave.
3.2.2 Za družbo, ki ji je bila odobrena IO
(40)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za Kitajsko določena na podlagi preverjenih informacij, ki jih je poslal sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja podobnega izdelka proizvajalca iz ZDA reprezentativna v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki ga je edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik izvozil v Unijo.
(41)
Z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam se je preučilo tudi, ali se domača prodaja lahko šteje za prodajo, opravljeno v običajnem poteku trgovine. Normalna vrednost je zato temeljila na dejanski domači ceni za vrsto izdelka, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje med OP.
3.3 Izvozna cena
(42)
Sodelujoči proizvajalci izvozniki so celoten uvoz zadevnega izdelka izvažali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, zato je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo za zadevni izdelek med OP v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.
3.4 Primerjava
(43)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na podlagi franko tovarna.
(44)
Zaradi zagotavljanja poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Za vse preiskane družbe (sodelujoče proizvajalce izvoznike in proizvajalca v primerljivi državi) so se odobrila nadomestila za razlike v prevoznih stroških, tovornem prevozu in zavarovanju, posrednem obdavčenju, bančnih stroških, stroških pakiranja ter stroških posojil in provizij, kadar je bilo to primerno in upravičeno.
4. Stopnje dampinga
(45)
Za družbo, ki ji je bila odobrena TGO, je bila stopnja dampinga v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti in tehtane povprečne izvozne cene.
(46)
Za družbo, ki ji je bila odobrena IO, se je tehtana povprečna normalna vrednost, določena za primerljivo državo, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno pri izvozu v Unijo, kakor je določeno v členu 2(11) osnovne uredbe.
(47)
Začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, ki so izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:
Družba
Začasna stopnja dampinga
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
Pri vseh drugih kitajskih izvoznikih je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Narejena je bila primerjava med celotnim obsegom izvoza, ki so ga sodelujoči proizvajalci izvozniki navedli v odgovorih na vprašalnike, in celotnim obsegom uvoza iz Kitajske, kakor je naveden v uvozni statistiki Eurostata.
(49)
Ker je bila raven sodelovanja nizka, in sicer 56-odstotna, in zaradi pomanjkanja primernih podatkov o ceni Eurostata, saj so ti vključevali druge izdelke z visoko ceno, ki jih ni bilo mogoče pravilno odšteti, se je stopnja dampinga za državo izračunala z uporabo podatkov iz pritožbe, posodobljenih za obdobje preiskave.
(50)
Na podlagi tega je stopnja dampinga na ravni države začasno določena v višini 79,2 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
D. ŠKODA
1. Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(51)
Sodelujoči industrijski skupini Jungbunzlauer (JBL) in Roquette Frères (RF) sta pomenili 100 % proizvodnje Unije.
(52)
Zato se šteje, da predstavljata industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.
(53)
Ker industrijo Unije sestavljata le dva proizvajalca, so vse številke, povezane z občutljivimi podatki, zaradi zaupnosti indeksirane ali navedene v okvirni vrednosti.
2. Potrošnja Unije
(54)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije ter uvoza v Unijo iz podatkov Eurostata. Ker zadnji podatki vključujejo zadevni izdelek in izdelke, ki niso natrijev glukonat, so bile številke Eurostata primerno prilagojene, da bi ocenili razumni obseg uvoza zadevnega izdelka v Unijo.
(55)
Potrošnja na trgu Unije se je med letoma 2005 in 2007 povečala za 12 %. Potem se je do obdobja preiskave zmanjšala za 21 % pod ravni iz leta 2005. Na splošno se je potrošnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 8 %.
Preglednica 1
2005
2006
2007
2008
OP
Potrošnja Unije (v tonah) Indeks
100
106
112
104
91
Vir: Prilagojeni obseg uvoza po podatkih Eurostata in odgovori iz vprašalnikov
3. Uvozi v Unijo iz Kitajske
3.1 Obseg in tržni delež uvoza
(56)
Kitajski obseg uvoza se je znatno povečal s približno 2 300 ton leta 2005 na približno 4 000 ton med OP, tj. za 77 %, vrh pa je s približno 5 300 tonami dosegel v letu 2008. Ustrezni kitajski tržni delež se je z 12,8 % leta 2005 skoraj podvojil na 24,8 % med OP. Ugotovljeno je bilo, da je tržni delež kitajskega uvoza neposredno pred OP leta 2008 dosegel 28,6 %, med OP pa padel na 24,8 %.
Preglednica 2
2005
2006
2007
2008
OP
Kitajski obseg uvoza (v tonah)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Kitajski uvoz (v tonah) Indeks
100
152
227
234
177
Kitajski tržni delež
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Kitajski tržni delež, indeks
100
143
203
224
194
Vir: Prilagojeni obseg uvoza po podatkih Eurostata
3.2 Prodajna cena na enoto
(57)
Povprečne kitajske uvozne cene so leta 2005 znašale 482 EUR na tono. Enakomerno so se poviševale, dokler niso leta 2008 dosegle 524 EUR na tono, med OP pa padle na 502 EUR na tono. Na splošno so se v obravnavanem obdobju povišale za 4 %.
Preglednica 3
2005
2006
2007
2008
OP
Kitajske uvozne cene (EUR/tono)
482
511
514
524
502
Indeks
100
106
107
109
104
Vir: Prilagojene cene uvoza po podatkih Eurostata
3.3 Nelojalno nižanje prodajnih cen
(58)
Za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen so se tehtane povprečne prodajne cene na vrsto proizvoda industrije Unije za nepovezane stranke na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami zadevnega uvoza, določenimi na podlagi CIF z ustrezno prilagoditvijo za carine in stroške po uvozu. Primerjava je bila narejena po odštetju rabatov in popustov.
(59)
Na podlagi navedene metodologije je razlika med navedenimi cenami, izražena kot delež tehtane povprečne cene industrije Unije (franko tovarna), pokazala stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v razponu od 13 % do 29 %, kjer se višja stopnja nanaša na nesodelujoče proizvajalce izvoznike.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
(60)
Preučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
4.1 Proizvodna zmogljivost, proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti
(61)
Proizvodna zmogljivost se je med letoma 2005 in 2007 povečala za 4 % in je na tej ravni ostala do konca obravnavanega obdobja.
(62)
Proizvodnja zadevnega izdelka se je med letoma 2005 in 2007 povečala, nato pa se je v obdobju do OP zmanjšala. Na splošno se je v obravnavanem obdobju proizvodnja zmanjšala za 12 %. Celotna proizvodnja med OP je bila med 30 000 in 40 000 tonami.
(63)
Zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 15 %.
Preglednica 4
2005
2006
2007
2008
OP
Proizvodna zmogljivost Indeks
100
100
104
104
104
Obseg proizvodnje Indeks
100
104
105
84
88
Izkoriščenost zmogljivosti Indeks
100
104
101
81
85
Vir: Izpolnjeni vprašalniki
4.2 Obseg prodaje, tržni delež in povprečne cene na enoto v Uniji
(64)
Obseg prodaje zadevnega izdelka industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije je v letih od 2005 do 2007 ostal na podobnih ravneh, potem pa se je zmanjšal za 13 odstotnih točk. V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje zmanjšal za 21 %.
(65)
Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal s 74,9 % leta 2005 na 64,7 % med OP.
(66)
Povprečne prodajne cene nepovezanim strankam na trgu Unije so se v obravnavnem obdobju znižale za 12 %. Od leta 2006 do 2008 so ostale na podobnih ravneh, med OP pa so se znižale za 9 %.
Preglednica 5
2005
2006
2007
2008
OP
Obseg prodaje Indeks
100
104
99
86
79
Tržni delež industrije Unije
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Indeks
100
98
89
82
86
Povprečne cene Indeks
100
97
97
97
88
Vir: Izpolnjeni vprašalniki
4.3 Zaloge
(67)
Zaloge so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 37 %. Na koncu OP je raven zalog znašala od 1 000 do 5 000 ton.
Preglednica 6
2005
2006
2007
2008
OP
Zaloge Indeks
100
92
120
92
63
Vir: Izpolnjeni vprašalniki
4.4 Dobičkonosnost, naložbe, donosnost naložb in denarni tok
(68)
Prodaja podobnega izdelka industrije Unije na trgu Unije je bila v obravnavanem obdobju dobičkonosna, vendar se je dobičkonosnost od leta 2005 do obdobja preiskave bistveno zmanjšala.
(69)
Čeprav so se naložbe v obdobju med letoma 2005 in 2007 nadaljevale, z zmanjšanjem leta 2006, so se leta 2008 in v OP bistveno zmanjšale. Naložbe so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 76 %.
(70)
Podobno je bila donosnost naložb iz proizvodnje in prodaje zadevnega izdelka med letoma 2005 in 2007 stabilna, vendar se je leta 2008 in med OP zmanjšala.
(71)
Kot pri drugih finančnih kazalnikih se je denarni tok, ki ga je ustvarila industrija Unije, v obravnavanem obdobju zmanjšal za 51 %.
Preglednica 7
2005
2006
2007
2008
OP
Dobičkonosnost Indeks
100
90
86
52
19
Naložbe Indeks
100
61
140
16
24
Donosnost naložb Indeks
100
100
100
60
21
Denarni tok Indeks
100
92
20
106
49
Vir: Izpolnjeni vprašalniki
4.5 Zaposlenost, produktivnost in plače
(72)
Zaposlenost se je med letoma 2005 in 2007 rahlo povečala ter se potem v letu 2008 in med OP zmanjšala. V obravnavanem obdobju so je zaposlenost zmanjšala za 13 %.
(73)
Plače so se leta 2006 znižale za 6 %, vendar so se leta 2007 vrnile na raven iz leta 2005 ter se leta 2008 in med OP povišale. Plače so se v obravnavanem obdobju povišale za 10 %.
(74)
Produktivnost na zaposlenega je v obravnavanem obdobju ostala stabilna in se je od leta 2005 do OP povečala za 1 %.
Preglednica 8
2005
2006
2007
2008
OP
Zaposlenost Indeks
100
99
104
85
87
Plače Indeks
100
94
100
104
110
Produktivnost Indeks
100
104
101
99
101
Vir: Izpolnjeni vprašalniki
4.6 Rast
(75)
Medtem ko se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %, se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 21 %. To je povzročilo izgubo tržnega deleža industrije Unije v obravnavanem obdobju za 10 odstotnih točk.
4.7 Višina stopnje dampinga
(76)
Stopnje dampinga za Kitajsko, opredeljene zgoraj v oddelku o dampingu, so znatne. Glede na obseg in cene dampinškega uvoza se učinek stopenj dampinga ne more obravnavati kot zanemarljiv.
5. Sklepne ugotovitve o škodi
(77)
Večina kazalnikov škode v zvezi z industrijo Unije se je v obravnavanem obdobju razvijala negativno. Kazalniki, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, vključno z donosnostjo naložb, denarnim tokom in dobičkonosnostjo, so se v obravnavanem obdobju prav tako razvijali negativno.
(78)
Preiskava je pokazala tudi, da je poceni kitajski uvoz med OP nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za do 29 %. Industrija Unije je utrpela upad obsega prodaje in padec tržnega deleža.
(79)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
E. VZROČNOST
1. Uvod
(80)
Evropska komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe preučila, ali je dampinški uvoz suhega natrijevega glukonata s poreklom iz Kitajske povzročil takšno škodo industriji Unije, ki jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi prav tako lahko povzročili škodo industriji Unije, s čimer se je zagotovilo, da se škoda, ki bi jo morda povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
2. Učinek dampinškega uvoza
(81)
Obseg poceni dampinškega uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju povečal za 77 %, zaradi česar se je tržni delež kitajskega uvoza na trgu Unije v istem obdobju povečal za 94 %. Zmanjšanje uvoza iz Kitajske med letom 2008 in OP, vključno z izgubo tržnega deleža, se ni štelo za pomembno v primerjavi s celotnim položajem v obravnavanem obdobju.
(82)
To povečanje uvoza iz Kitajske v obravnavanem obdobju je sovpadalo z negativnim gibanjem večine kazalnikov škode industrije Unije. Industrija Unije je utrpela zmanjšanje prodaje v smislu obsega in vrednosti na trgu Unije, kar je povzročilo izgubo tržnega deleža za 10 odstotnih točk v obravnavanem obdobju, kot je navedeno v uvodni izjavi 65. Nelojalno nižanje prodajnih cen zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske je industriji Unije preprečilo, da bi obdržala svoje ravni cen na trgu Unije. Zaradi tega se je dobičkonosnost znatno zmanjšala pod ravni, ki bi omogočale potrebne naložbe.
(83)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je imel poceni dampinški uvoz iz Kitajske, ki je povzročil znatno nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije v obravnavanem obdobju, odločilno vlogo pri škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, kar se kaže v njenem slabem finančnem položaju in poslabšanju drugih kazalnikov škode v obravnavanem obdobju ter pri izgubi tržnega deleža.
3. Učinek drugih dejavnikov
3.1 Uvoz iz drugih tretjih držav
(84)
Uvoz iz tretjih držav, ki ga ta preiskava ne zajema, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %, kar je povzročilo izgubo tržnega deleža za 2 odstotni točki v obravnavanem obdobju. Cene tega uvoza so se v obravnavanem obdobju povišale za 102 %.
(85)
Gibanja obsega in cen uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju so naslednja:
Preglednica 9
Druge tretje države
2005
2006
2007
2008
OP
Skupni obseg preostalega uvoza (v tonah)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Indeks
100
71
68
84
77
Povprečna cena drugega uvoza (EUR/tona)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Indeks
100
140
143
184
202
Vir: Prilagojeni podatki Eurostata
(86)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %, medtem ko so se cene uvoza v istem obdobju podvojile. Cene uvoza iz drugih tretjih držav so bile znatno nad prodajnimi cenami industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju. Na podlagi tega je bilo začasno sklenjeno, da uvoz iz drugih tretjih držav ni prekinil vzročne zveze med ugotovljenim dampingom in znatno škodo, ki jo je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil industriji Unije.
3.2 Izvoz industrije Unije
(87)
Izvoz industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 10 %, cene pa so se povišale za 8 %.
(88)
Ob upoštevanju navedenega se šteje, da izvoz industrije Unije v druge tretje države ne bi mogel prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki je zaradi tega nastala industriji Unije.
3.3 Lastna uporaba
(89)
Lastna poraba industrije Unije se je obravnavanem obdobju povečala za 56 %, kot je prikazano v naslednji preglednici:
Preglednica 10
2005
2006
2007
2008
OP
Lastna poraba Indeks
100
126
115
148
156
Vir: Izpolnjeni vprašalniki
(90)
Vendar se opozarja, da je industrija Unije še imela neizkoriščeno zmogljivost v obsegu od 10 000 do 20 000 ton. To pomeni, da je mogoče na preobrat k lastni porabi gledati kot na poslovni odziv na dampinški uvoz iz Kitajske, saj se proizvodnja izdelkov na koncu proizvodne verige lahko izkaže za bolj dobičkonosno glede na nizke ravni cen natrijevega glukonata. Dejstvo, da je znatna neizkoriščena zmogljivost za natrijev glukonat še vedno na voljo, kaže, da industrija Unije proizvodnje ne želi dokončno zamenjati za proizvodnjo izdelkov na koncu proizvodne verige in da je mogoče proizvodnjo tovrstnih izdelkov razumeti kot ukrep za zavarovanje pred dampinškim uvozom.
(91)
Zato se šteje, da povečanje neizkoriščene zmogljivosti ni prekinilo vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
3.4 Razvoj potrošnje EU
(92)
Ugotovljeno je, da se je potrošnja EU v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %, kar je mogoče razumeti kot posledico trenutnega upada gospodarske rasti. Zato je bilo preučeno, ali bi zmanjšanje potrošnje lahko vplivalo na škodljiv položaj za industrijo Unije.
(93)
Vendar se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal veliko bolj, tj. za 21 %, medtem ko se je kitajski uvoz v istem obdobju povečal za 77 %. Glede tržnega deleža lahko gre opaziti enaka gibanja. Industrija Unije je izgubila približno 10 odstotnih točk tržnega deleža, medtem ko je kitajski uvoz skorajda podvojil svoje, in sicer z 12,8 % v letu 2005 na 24,9 % med OP.
(94)
Glede na navedeno se začasno sklene, da se zmanjšanje potrošnje EU ne more samo po sebi šteti kot vzrok za prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
4. Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi
(95)
Zgornja analiza je pokazala znatno povečanje obsega in tržnega deleža dampinškega uvoza s poreklom iz Kitajske ter precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen v obravnavanem obdobju. To povečanje tržnega deleža poceni uvoza iz Kitajske je sovpadalo z zmanjšanjem tržnega deleža industrije Unije, kar je skupaj s pritiskom na zniževanje cen povzročilo poslabšanje položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju. Po drugi strani je preučitev drugih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, pokazala, da nobeden od njih ni mogel znatno negativno vplivati nanjo.
(96)
Na podlagi navedene analize, ki je ustrezno razlikovala in ločila učinke vseh drugih znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
1. Uvodna opomba
(97)
Evropska komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe preučila, ali so kljub sklepni ugotovitvi o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje protidampinških ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov, tj. interesov industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.
2. Industrija Unije
2.1 Vplivi uvedbe ali neuvedbe ukrepov na industrijo Unije
(98)
Kot je pojasnjeno zgoraj, je zaradi dampinškega uvoza nastala škoda v obliki znatnega zmanjšanja obsega prodaje in znižanja cen, kar je povzročilo poslabšanje položaja industrije Unije. Pričakuje se, da se bodo po uvedbi protidampinških dajatev obseg in cene suhega natrijevega glukonata, ki ga proda industrija Unije, povečale, to pa bi posledično industriji Unije omogočilo doseči sprejemljivo raven dobičkonosnosti.
(99)
Šteje se, da bi se z uvedbo ukrepov znova vzpostavila poštena konkurenca na trgu. Poudariti je treba, da je upad dobička industrije Unije posledica njenega težkega položaja zaradi konkurence poceni dampinškega uvoza s poreklom iz Kitajske. Uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Unije verjetno omogočila ponovno pridobitev vsaj dela izgubljenega tržnega deleža, kar bi pozitivno vplivalo na dobičkonosnost.
(100)
Če ukrepi ne bodo sprejeti, se bo stanje industrije Unije po vsej verjetnosti še dodatno poslabšalo. Učinek nižanja cen, ki ga ima dampinški uvoz, bi še naprej preprečeval vsa prizadevanja industrije Unije, da znova doseže zadostno dobičkonosno raven. Neukrepanje bi ogrozilo dolgoročno prisotnost industrije Unije.
(101)
Pričakuje se, da bodo ukrepi industriji Unije omogočili, da si opomore po škodljivem dampingu, ugotovljenem med preiskavo.
3. Uvozniki/trgovci
(102)
Vprašalniki so bili poslani petim uvoznikom. Nobeden od njih v preiskavi ni sodeloval.
(103)
Na podlagi teh okoliščin je bilo začasno sklenjeno, da učinek protidampinških ukrepov na uvoznike/trgovce najverjetneje ne bo imel znatnega vpliva, če sploh kakšnega.
4. Uporabniki
(104)
Vprašalniki so bili poslani 23 uporabnikom. Vendar so v preiskavi sodelovali samo štirje uporabniki, od katerih so samo trije uporabljali in neposredno uvažali zadevni izdelek iz Kitajske. Neposredni uvoz teh treh sodelujočih uporabnikov je predstavljal 10 % celotnega uvoza suhega natrijevega glukonata iz Kitajske med OP. Četrti sodelujoči uporabnik ni uporabljal zadevnega izdelka, uvoženega iz Kitajske.
(105)
Ti štirje uporabniki iz Nemčije, Francije in Združenega kraljestva, so dejavni v kemični industriji in proizvajajo širok spekter izdelkov, nekateri pa kot surovino uporabljajo natrijev glukonat. V povprečju natrijev glukonat ne pomeni znatnega dela vstopnih stroškov. Na splošno je bil največji učinek predlagane protidampinške dajatve ocenjen kot zelo majhen, ob predpostavki, da povišanja cen ni mogoče prenesti na končno stranko. Prav tako je treba omeniti, da je bil promet teh družb za izdelke, ki uporabljajo natrijev glukonat, manjši od 5 % njihovega celotnega prometa.
(106)
Ob upoštevanju navedenega je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi predloženih informacij morebitni učinek protidampinških ukrepov zelo verjetno ne bi znatno vplival na uporabnike.
5. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(107)
Glede na navedeno se začasno sklene, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali uvedbi protidampinških dajatev.
G. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(108)
Ob upoštevanju sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, nastalo škodo, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči nadaljnja škoda, ki jo industriji Unije povzroča dampinški uvoz.
(109)
Za določitev stopnje teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(110)
Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je štelo, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v sektorju lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, navedena v pritožbi, se je štela za razumno in se je uporabila v ta namen.
(111)
Na tej podlagi se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Unije za podoben izdelek. Neškodljiva cena je bila določena tako, da se je proizvodnim stroškom prištela zgoraj navedena stopnja dobička.
(112)
Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med prilagojeno tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga industrija Unije prodaja na trgu Unije. Vse razlike, ki so bile posledica te primerjave, so bile nato izražene kot delež celotne uvozne vrednosti CIF.
(113)
Glede izračuna stopnje odprave škode na ravni države za vse druge proizvajalce izvoznike na Kitajskem je treba opozoriti, da je bila stopnja sodelovanja nizka. Zato je bila ta stopnja škode izračunana z uporabo podatkov iz pritožbe, ki so bili posodobljeni za OP.
2. Začasni ukrepi
(114)
Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe za uvoz s poreklom iz Kitajske uvesti na stopnji, nižji od stopenj dampinga in škode, kar je v skladu s pravilom nižje dajatve.
(115)
Predlagane protidampinške dajatve so:
Družba
Stopnja odprave škode
Stopnja dampinga
Stopnja protidampinške dajatve
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
vse druge družbe
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo te družbe, torej navedeni posebni pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni z imenom in naslovom izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti, zanje pa velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(117)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe, povezani s proizvodnjo ter domačo prodajo in izvozom, ki so na primer povezane z zadevno spremembo imena ali zadevno spremembo proizvodnih in prodajnih subjektov. Če bo to primerno, bo Uredba ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
(118)
Da se zagotovi ustrezno izvajanje protidampinške dajatve, je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki med OP niso izvažali v Unijo.
3. Posebno spremljanje
(119)
Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ta posebna ukrepa sta:
(120)
predložitev veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami iz Priloge k tej uredbi. Za uvoz, ki ga ne spremlja taka faktura, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge izvoznike;
(121)
če se bo po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, bi se takšno povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takšnih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim preuči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.
H. KONČNA DOLOČBA
(122)
V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem zainteresirane stranke, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno dajatev znova preučijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz suhega natrijevega glukonata, številka CUS (Customs union and Statistics) 0023277-9 in registracijska številka Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov (CAS) 527-07-1, trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2918 16 00 (oznaka TARIC 2918160010) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:
Družba
Dajatev
Dodatne oznake TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
vse druge družbe
53,4 %
A999
3. Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami iz Priloge. Če družbe takšne fakture ne predložijo, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za vse druge družbe.
4. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.
5. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane stranke v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo.
V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne stranke predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 3. maja 2010