ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. července 2012
o státní podpoře SA.23839 (C 44/2007) Poskytnuté Francií ve prospěch společnosti FagorBrandt
(oznámeno pod číslem C(2012) 5043)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/283/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 6. srpna 2007 oznámila Francie Komisi podporu na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt.
(2)
Dopisem ze dne 10. října 2007 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit ve věci této podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“).
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k podpoře, jež je předmětem tohoto řízení.
(4)
Komise obdržela připomínky od tří zúčastněných stran, a to od dvou konkurentů a od příjemce podpory. Společnost Electrolux předložila své připomínky dopisem ze dne 14. prosince 2007. Po jednání s útvary Komise dne 20. února 2008 tato společnost předložila dodatečné připomínky dopisy ze dne 26. února 2008 a ze dne 12. března 2008. Jedna konkurenční společnost, která si nepřeje uveřejnit svou totožnost, předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007 (4). Společnost FagorBrandt předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007. Komise předala uvedené připomínky Francii dopisy ze dne 15. ledna 2008 a 13. března 2008 s možností se k nim vyjádřit a obdržela její vyjádření dopisem ze dne 15. února 2008 a v dokumentu předloženém během jednání dne 18. března 2008 (viz bod odůvodnění č. 5).
(5)
Dopisem ze dne 13. listopadu 2007 oznámila Francie Komisi své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Dne 18. března 2008 proběhlo jednání mezi útvary Komise, francouzskými orgány a společností FagorBrandt. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisy ze dne 24. dubna 2008 a ze dne 7. května 2008. Druhé jednání se konalo za účasti stejných stran dne 12. června 2008. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisem ze dne 9. července 2008. Dne 15. července 2008 si Komise vyžádala doplňkové informace, které francouzské orgány předložily dne 16. července 2008.
(6)
Dne 21. října 2008 přijala Komise kladné rozhodnutí doplněné podmínkami ve věci podpory na restrukturalizaci ve výši 31 milionů EUR poskytnuté společnosti FagorBrandt (5) (dále jen „rozhodnutí ze dne 21. října 2008“).
(7)
Toto rozhodnutí zrušil Tribunál dne 14. února 2012 (6) (dále jen „rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012“) z důvodu dvojího zjevně nesprávného posouzení: na jedné straně zohlednění neplatného vyrovnávacího opatření a na druhé straně chybějící analýzy kumulativního účinku na hospodářskou soutěž staré neslučitelné podpory poskytnuté italskými orgány (dále jen „italská podpora“), jež nebyla dosud vrácena, a schválené podpory.
(8)
Komise proto musí přijmout nové konečné rozhodnutí. V souladu s judikaturou Tribunálu (7) může Komise za tím účelem zohlednit pouze informace, které měla k dispozici v rozhodné době, tj. ke dni 21. října 2008 (viz oddíl 6.2.2 „Časový rámec analýzy“).
2. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dotčená podpora je podporou na restrukturalizaci. Předpokládaná výše podpory je 31 mil. EUR. Uvedenou částku poskytuje francouzské ministerstvo hospodářství, financí a zaměstnanosti. Příjemcem podpory je společnost FagorBrandt S.A., která vlastní řadu dceřiných společností, v jejichž rámci se provozují výrobní a prodejní činnosti.
(10)
Francouzské orgány uvádějí, že bez státní podpory by společnost FagorBrandt nebyla s dostupnými zdroji schopna čelit svým potížím. Podle Francie umožní přímá podpora ve výši 31 mil. EUR financovat polovinu výdajů na restrukturalizaci (8).
(11)
Skupinu FagorBrandt (dále jen „skupina FagorBrandt“) nepřímo vlastní společnost Fagor Electrodomésticos S. Coop (dále jen „společnost Fagor“), která je družstvem podle španělského práva. Kapitál dotčené družstevní společnosti je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů (zaměstnanců-společníků), z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(12)
Sama společnost Fagor je součástí seskupení družstev s názvem Mondragón Corporación Cooperativa (dále jen „sesskupení MCC“), v jehož rámci si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Společnost Fagor patří do divize „Domácnost“ sektorové skupiny „Průmysl“ seskupení MCC.
(13)
V roce 2007 dosáhla skupina FagorBrandt obratu ve výši 903 mil. EUR. Působí ve všech oblastech velkých domácích elektrospotřebičů, které zahrnují tři hlavní skupiny výrobků: mycí zařízení (myčky nádobí, pračky, sušičky, pračky se sušičkou), chladicí zařízení (chladničky, mrazicí boxy a pulty) a varná zařízení (tradiční trouby, mikrovlnné trouby, sporáky, varné desky, digestoře).
3. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(14)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochyby z těchto pěti důvodů: riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům; riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu; pochybnost o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku; nedostatečná vyrovnávací opatření; pochybnost o omezení podpory na nezbytné minimum, obzvláště pak pokud jde o příspěvek příjemce.
3.1 Riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům
(15)
Jelikož skupina FagorBrandt vznikla v lednu 2002, byla podle odstavce 12 Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro restrukturalizaci“) (9) až do ledna 2005, to znamená během tří let od svého založení, nově vzniklým podnikem. To znamená, že v době, kdy podnik využil daňové osvobození podle článku 44f obecného daňového zákoníku (dále jen „podpora udělená podle článku 44f“), i v době, kdy Komise v prosinci 2003 prohlásila dotčenou podporu za neslučitelnou a nařídila její navrácení (10), byla skupina FagorBrandt nově vzniklým podnikem. Podle bodu č. 12 pokynů pro restrukturalizaci tak nebyla způsobilá pro podporu na restrukturalizaci. Skutečnost, že v okamžiku, kdy podnik přestal být nově vzniklým podnikem, a stal se tak způsobilým pro poskytování podpor na restrukturalizaci, Francie dosud nezískala zpět podporu prohlášenou v prosinci roku 2003 za neslučitelnou, by mohla představovat obcházení zákazu stanoveného v odstavci 12 pokynů pro podpory na restrukturalizaci.
3.2. Riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu
(16)
Jelikož Komise zaznamenala, že oznámená podpora zřejmě z velké části slouží k financování navrácení podpory udělené podle článku 44f, vyjádřila pochybnosti, zda dotčená podpora není obcházením povinnosti vrátit neslučitelnou podporu a zda nezbavuje vrácení podpory jeho podstaty a užitečného efektu.
3.3. Pochybnosti o životaschopnosti podniku v dlouhodobém výhledu
(17)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, vyjádřila Komise dvě pochybnosti. Na jedné straně Komise zaznamenala, že obrat očekávaný v roce 2007 je přibližně o 20 % vyšší než obrat dosažený v předchozím roce, a chtěla proto vědět, z čeho tato prognóza vychází. Na druhé straně Komise zjistila, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, kterou obdržela její italská dceřiná společnost.
3.4. Nedostatečná vyrovnávací opatření
(18)
Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda je přijatelné, aby nebyla prováděna další vyrovnávací opatření, která by doplnila opatření již zahájená v rámci plánu restrukturalizace. Komise připomněla, že:
(i)
pokyny pro restrukturalizaci (odstavce 38 až 41) stanoví, že příjemci, kteří splňují kritérium „velkého podniku“, jsou povinni provést vyrovnávací opatření;
(ii)
na jedné straně by skupina FagorBrandt bez podpory z trhu zmizela a na druhé straně jsou její konkurenti hlavně z Evropy. Konec činnosti skupiny FagorBrandt by proto umožnil jejím evropským konkurentům zvýšit v podstatné míře prodej a výrobu;
(iii)
se zdá, že všechna již prováděná opatření nemohou být považována na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci za opatření vyrovnávací;
(iv)
Komise závěrem zdůraznila, že pokyny, které byly platné v době šetření případů společností Bull (11) a Euromoteurs (12) a na něž se Francie odvolává, neukládaly povinnost provádět vyrovnávací opatření. Uvedla také jiné zásadní odlišnosti mezi zmíněnými případy a tímto konkrétním případem.
3.5. Pochybnosti o příspěvku příjemce
(19)
Komise vyjádřila nakonec pochybnosti ohledně splnění podmínek stanovených v odstavcích 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci. Na jedné straně nezahrnuly francouzské orgány navrácení podpory podle článku 44f do nákladů restrukturalizace a na druhé straně nevysvětlily původ některých částek započítaných jako „vlastní úsilí příjemce“.
4. PŘIPOMÍNKY ÚČASTNÍKŮ
4.1. Připomínky společnosti Electrolux
(20)
Společnost Electrolux uvádí, že kvůli výzvám globální konkurence provedla zásadní a velmi nákladné plány restrukturalizace. Z důvodů udržení konkurenceschopnosti byl podnik nucen přijmout přísná opatření, jako bylo zavření osmi závodů v západní Evropě, jejichž výroba byla převedena hlavně do stávajících závodů v Evropě a do nových závodů v Polsku a v Maďarsku. Většina podniků odvětví „velkých domácích spotřebičů“ provedla obdobná restrukturalizační opatření. Dotčený podnik si proto stěžuje, že by skupina FagorBrandt mohla obdržet výpomoc na vyřešení situace, se kterou se zbytek odvětví musí vypořádat, aniž by podobnou pomoc dostal. Dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž na úkor ostatních podniků.
4.2. Připomínky druhého konkurenta
(21)
Za prvé se tento konkurent, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, domnívá, že plánovaná podpora podniku neumožní obnovit v dlouhodobém výhledu jeho životaschopnost. Domnívá se, že pro zajištění přežití podniku je nutná zásadní průmyslová reorganizace. Tento konkurent si ale myslí, že skupina FagorBrandt nebude mít prostředky na financování nutných investic. Podpora také neumožní skupině FagorBrandt dosáhnout takové velikosti, která by zlepšila její postavení při jednáních s velkými distribučními sítěmi, jež dávají přednost dodavatelům s větším působením na území Evropské unie.
(22)
Za druhé se tento konkurent domnívá, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky nutné na svou restrukturalizaci od svého akcionáře a od družstva (tzn. seskupení MCC, jehož součástí je banka Caja Laboral), do kterého zmíněný akcionář patří.
(23)
Za třetí se konkurent domnívá, že dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Na jedné straně většina podniků tohoto odvětví vyrábí v Evropě a mohou tak být považovány za evropské. Asijská a turecká konkurence se výrazněji týká jen několika druhů výrobků. Na druhé straně je skupina FagorBrandt na evropské úrovni pátým nejsilnějším subjektem a má silné postavení na francouzském, španělském a polském trhu. Konkurent se proto domnívá, že pokud vyrovnávací opatření chybí, nemůže Komise prohlásit dotčenou podporu za slučitelnou.
(24)
Za čtvrté, přidělení protiprávních podpor, které v minulosti poskytly Francie a Itálie, vede ke dvěma závěrům: na jedné straně se obtíže skupiny FagorBrandt opakují a její životaschopnost je proto otázkou; na druhé straně oznámená podpora zřejmě poslouží k navrácení protiprávních podpor, a tím dojde k obcházení povinnosti navrácení.
4.3. Připomínky skupiny FagorBrandt
(25)
Připomínky skupiny FagorBrandt jsou podobné připomínkám francouzských orgánů, které jsou shrnuty níže.
5. KOMENTÁŘE FRANCIE
5.1. Vyjádření Francie k rozhodnutí o zahájení řízení
(26)
Pokud jde o možné obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům, francouzské orgány nepopírají, že skupina FagorBrandt má být podle odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci po dobu tří let od svého vzniku považována za „nově vzniklý podnik“. Upozorňují ale, že otázka možné podpory na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt se poprvé objevila až během roku 2006 po nesnázích, kterým skupina čelila od roku 2004, a při zohlednění její finanční situace od roku 2005, to znamená během pátého roku její existence. Jinými slovy, podnik neměl důvod žádat o podporu na restrukturalizaci předtím, než se dostal do situace, která tuto podporu opravňuje, to znamená během roku 2006. Otázka případného obcházení pravidla „tří let“ je proto bezpředmětná.
(27)
Pokud jde o možnost, že oznámená podpora zbavuje povinnost vrátit podporu jejího pozitivního účelu, připomíná Francie, že podnik se nedostal do nesnází pouze kvůli navrácení podpory. Finanční potíže začaly ve skutečnosti v roce 2004 a stav se v létech 2005 a 2006 výrazně zhoršil. Podle závěru, ke kterému dospěla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, je podnik ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci skutečně v obtížích. Francie z toho dospívá k závěru, že podnik je z tohoto důvodu způsobilý pro podporu na restrukturalizaci, pokud jsou vedle toho splněny ostatní podmínky pro tuto podporu. Otázka, zda by podnik přežil nebo ne rok 2007 či 2008, kdyby nemusel vracet podporu, je bezpředmětná, protože navrácení podpory je od záporného rozhodnutí Komise o režimu článku 44 f z roku 2003 povinné. Žádost o podporu tedy opravňuje nahromadění finančních potíží, které mají původ v nákladech na restrukturalizaci, jež podnik již nesl, v nedokončené restrukturalizaci a dále ve všech ostatních nákladech, které musí podnik zohlednit, a to včetně navrácení podpory.
(28)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti a dvě návazné pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, francouzské orgány upozorňují na následující skutečnosti. Pokud jde o prognózu růstu obratu v roce 2007 o 20 % v porovnání s rokem 2006, je možné ji vysvětlit především změnou oblasti působnosti skupiny FagorBrandt, ke které došlo v roce 2006. Pokud jde o nezohlednění navrácení protiprávní podpory, kterou získala italská dceřiná společnost (udělenou v rámci převzetí činnosti „domácí elektrospotřebiče“ společnosti Ocean Spa společností Brandt Italia), francouzské orgány udávají, že zmíněné navrácení podpory by nemělo mít vliv na životaschopnost podniku vzhledem k tomu, že konečná částka, kterou má uhradit společnost Brandt Italia, by měla být nižší než 200 000 EUR, protože zbytek hradí prodejce dotčených činností.
(29)
Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, Francie opakuje, že podnik již v roce 2004 postoupil společnost Brandt Components (závod v Nevers). Společnost k tomu zastavením výroby mrazicích boxů a přenosných mikrovlnných trub snížila svou výrobní kapacitu. Francouzské orgány také připomínají, že podpora vyvolala jen velmi slabé narušení hospodářské soutěže, což oslabuje nutnost vyrovnávacích opatření. Na evropské úrovni má totiž skupina FagorBrandt na trhu podíl jen ve výši [0-5] % (13), což je ve srovnání s jejími hlavními konkurenty velmi málo. Kromě toho se francouzské orgány domnívají, že přítomnost podniku na trhu umožňuje vyhnout se situacím oligopolu. Během formálního vyšetřovacího řízení navrhly francouzské orgány provést dodatková vyrovnávací opatření.
(30)
Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně omezení podpory na minimum a vlastního příspěvku příjemce, upozorňují francouzské orgány na následující skutečnosti. Pokud jde o nezohlednění navrácení podpory v nákladech na restrukturalizaci, udávají, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být označeno za náklad restrukturalizace. Pokud jde o „vlastní příspěvek příjemce“, jak je uveden v oznámení, francouzské orgány vysvětlují, že se jedná o bankovní půjčky.
5.2. Vyjádření Francie k připomínkám zúčastněných stran
(31)
Pokud jde o připomínky společnosti Electrolux, Francie zdůrazňuje, že restrukturalizační opatření prováděná společností Electrolux a dalšími konkurenty neměla za cíl napravit obtížnou hospodářskou situaci, ale posílit jejich postavení na trhu velkých domácích elektrospotřebičů. Francie se proto domnívá, že případy skupiny FagorBrandt a jejích konkurentů nejsou srovnatelné, přičemž posledně jmenovaní disponují díky své podstatně větší velikosti mnohem vyššími finančními prostředky.
(32)
Pokud jde o připomínky k dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt vyjádřené podnikem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, francouzské orgány za prvé zdůrazňují, že skupina FagorBrandt přijala opatření, která mají napřed zamezit ztrátám a posílit míru ziskovosti, aby poté bylo možné dosáhnout lepšího postavení na trhu, a to především vývojem […].
(33)
Pokud jde o tvrzení, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky od svých akcionářů, francouzské orgány zdůrazňují, že seskupení MCC není holdingem ale družstevním hnutím. V tomto družstevním hnutí je každé družstvo včetně společnosti Fagor nebo banky Caja Laboral nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Skupina FagorBrandt tedy může počítat jen s finanční podporou od společnosti Fagor, která je omezena svými současnými možnostmi. Nabytí skupiny FagorBrandt omezilo finanční možnosti společnosti Fagor, která dnes nemůže poskytnout finanční prostředky nad určitou hranici.
(34)
Za třetí, v odpovědi na údajný záporný dopad na hospodářskou soutěž francouzské orgány zdůrazňují rozpory v připomínkách zúčastněné strany, která si nepřála zveřejnit svou totožnost. Tato strana jednak tvrdí, že podpora by ovlivnila podmínky hospodářské soutěže v rámci evropského trhu. Zároveň ale také tvrdí, že skupina FagorBrandt je ve srovnání s hlavními subjekty příliš malá, což ohrožuje její životaschopnost. Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, francouzské orgány připomínají, že již provedly značná vyrovnávací opatření a že navrhují provést další.
(35)
Za čtvrté, v odpovědi na tvrzení, která se týkala předchozího poskytnutí protiprávních podpor Francií a Itálií, Francie připomíná, že tyto protiprávní podpory nebyly určeny na restrukturalizační program podniku, ale na program udržení zaměstnanosti na daném území. Na základě informací, které skupina FagorBrandt poskytla Komisi dne 17. prosince 2007, Francie dále zdůrazňuje, že mezi výší poskytnuté podpory (přibližně 20 mil. EUR čisté podpory po zdanění) a výší neslučitelné podpory (přibližně 27,3 mil. EUR po započítání úroku) není žádný skutečný vztah. Navíc jsou náklady na restrukturalizaci ohodnoceny na 62,5 mil. EUR, a jsou tak výrazně vyšší než požadovaná podpora na restrukturalizaci. Francouzské orgány na konec připomínají zastupitelnost výdajů.
(36)
Pokud jde o vyjádření skupiny FagorBrandt předložené Komisi, francouzské orgány uvádějí, že s těmito prvky vyjasnění mohou pouze souhlasit, protože doplňují jejich vlastní vyjádření.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(37)
Komise zastává názor, že opatření představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU. Má podobu dotace francouzské vlády, a je proto financováno ze státních prostředků a přičitatelné státu. Opatření se týká výlučně skupiny FagorBrandt, a je proto selektivní. Podpora zvýhodňuje skupinu FagorBrandt tím, že jí poskytuje dodatečné prostředky a zabraňuje, aby skupina nemusela ukončit svou činnost. Dotčené opatření tak může ohrozit hospodářskou soutěž mezi výrobci velkých domácích elektrospotřebičů. Trh velkých domácích elektrospotřebičů se dále vyznačuje rozsáhlými obchodními výměnami mezi členskými státy. Komise proto dochází k závěru, že oznámené opatření představuje státní podporu. Proti tomuto závěru Francie nemá námitek.
6.2. Právní základ posouzení
6.2.1. Právní základ slučitelnosti podpory
(38)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU se stanoví výjimky z obecné neslučitelnosti stanovené v odst. 1 dotčeného článku. Je zřejmé, že výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto konkrétním případě použít.
(39)
Pokud jde o výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 SFEU, Komise shledává, že lze uplatnit pouze výjimku uvedenou v písmeni c), protože cíl podpory není regionální a výjimku uvedenou v písmeni b) dotčeného odstavce nelze zcela zjevně použít. Písmeno c) umožňuje povolit státní podpory určené na rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. V těchto souvislostech se ustálilo, že podpory byly poskytovány s cílem obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v obtížích. Komise vysvětlila v pokynech pro restrukturalizaci, jak vyhodnocuje slučitelnost těchto podpor. Pokyny proto poslouží jako právní základ pro hodnocení. Komise se domnívá, že na tento konkrétní případ nelze uplatnit žádný jiný rámec Společenství. Francie ostatně neuvedla žádnou jinou výjimku SFEU. Žádná ze zúčastněných stran k tomu nekritizovala volbu uvedeného právního základu, který byl oznámen již v rozhodnutí o zahájení řízení.
6.2.2. Časový rámec analýzy
(40)
V souladu s judikaturou Tribunálu (14) musí Komise po zrušení jednoho ze svých rozhodnutí založit svou novou analýzu výhradně na informacích, které měla k dispozici v době přijetí zrušeného rozhodnutí, to znamená v tomto konkrétním případě ke dni 21. října 2008.
(41)
Události, ke kterým mohlo dojít po 21. říjnu 2008, tak nesmí být zohledněny. Změny nebo vývoje na trhu či týkající se situace příjemce podpory musí být z analýzy vyloučeny. Stejně tak Komise nebere v úvahu období provádění plánu restrukturalizace po říjnu roku 2008 (15).
(42)
Komise není rovněž povinna provést znovu šetření případu a ani ho doplnit novými technickými znaleckými posudky (16). Zrušení určitého aktu, kterým končí správní řízení zahrnující několik fází, nezpůsobuje nezbytně zrušení celého řízení. Pokud se i přes skutečnost, že vyšetřovací opatření umožňují vyčerpávající analýzu slučitelnosti podpory, jeví, jak je tomu v tomto konkrétním případě, že analýza provedená Komisí není úplná a způsobuje tak protiprávnost rozhodnutí, řízení směřující k nahrazení tohoto rozhodnutí může být znovu provedeno na základě již provedených vyšetřovacích opatření (17).
(43)
Protože Komise musí založit svou novou analýzu výlučně na informacích, které měla k dispozici v říjnu roku 2008, to znamená na informacích, ke kterým se francouzské orgány a skupina FagorBrandt již vyjádřily, není nutno je znovu konzultovat (18). Konečně právo třetích zúčastněných stran uplatnit své připomínky bylo zajištěno zveřejněním rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku (19) a žádné ustanovení nařízení č. 659/1999 neukládá povinnost jim opět nabídnout tuto možnost, pokud je původní plán restrukturalizace během vyšetřování změněn (20).
(44)
Toto rozhodnutí se tak zakládá výlučně na informacích, které byly k dispozici ke dni 21. října 2008.
6.3. Způsobilost podniku pro podpory na restrukturalizaci
(45)
Pokud chce podnik využít podpor na restrukturalizaci, musí především splňovat kritéria podniku v obtížích podle definice uvedené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci.
(46)
V odstavci 24 rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že dotčený podnik je ve smyslu odstavce 11 pokynů pro restrukturalizaci zřejmě v obtížích. V odstavci 27 rozhodnutí o zahájení řízení Komise také uvedla, že v souladu s odstavcem 13 pokynů pro restrukturalizaci se potíže podniku staly příliš vážnými, než aby je mohl financovat jeho španělský akcionář. Na rozdíl od tohoto předběžného hodnocení se konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, domnívá, že skupina FagorBrandt by mohla získat od společnosti Fagor a od seskupení MCC finanční podporu nutnou pro to, aby čelila svým nesnázím. Je proto nutno analyzovat, zda je třeba změnit předběžné hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise shledává, že uvedený konkurent vychází ve svém tvrzení z tiskového článku (21), který naznačuje, že společnost Fagor může na finančních trzích lehce získat finanční prostředky. Komise však konstatuje, že uvedený článek je z dubna 2005 a že finanční situace společnosti Fagor se v následném období prudce zhoršila. Francouzské orgány v tomto ohledu připomínají, že zadlužení společnosti Fagor (mimo konsolidace dluhů skupiny FagorBrandt) se v roce 2005 ztrojnásobilo, a to především po nabytí cenných papírů skupiny FagorBrandt a po vysokých průmyslových investičních výdajích společnosti Fagor. Společnost Fagor navíc v roce 2006 investovala do skupiny FagorBrandt 26,9 mil. EUR. Všechny uvedené prvky téměř vyčerpaly možnosti zadlužení družstva, jehož míry zadlužení zdaleka přesáhly všeobecně přijímané meze.
(47)
Francouzské orgány dále vysvětlily, že společnost Fagor, která je jediným akcionářem skupiny FagorBrandt, je družstvem pracovníků-společníků podle španělského práva. Jeho kapitál je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů, jimiž jsou výlučně zaměstnanci-společníci, z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(48)
Kvůli této právní formě nemůže společnost Fagor přistoupit k navyšování kapitálu, jež by bylo otevřeno třetím upisovatelům. Družstvo může navyšovat svůj kapitál pouze tím, že se obrátí na své vlastní členy, jejichž finanční možnosti se omezují na jejich osobní úspory. Jediná možnost, kterou má na financování svého rozvoje, spočívá v půjčkách od bank nebo ve vydání dluhopisů.
(49)
Pokud jde o seskupení MCC, jedná se o seskupení družstev, jehož je společnost Fagor součástí. V rámci tohoto seskupení si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Jinými slovy, mezi společností Fagor a seskupením MCC neexistuje žádné kapitálové propojení. Seskupení MCC tak není holdingem ale družstevním hnutím. Každé družstvo, jež je součástí tohoto seskupení, jako je společnost Fagor nebo banka Caja Laboral, je nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Vztahy mezi seskupením MCC a jeho členy nelze proto pojímat jako vztahy tradiční kapitálové skupiny.
(50)
Kvůli své právní formě nemůže proto seskupení MCC získávat finanční prostředky jako akciová společnost a nelze jej považovat za mateřskou společnost ve smyslu odstavce 13 pokynů pro restrukturalizaci. Skupina FagorBrandt proto mohla počítat pouze s pomocí od své mateřské společnosti, tj. společnosti Fagor, a to v míře jejích finančních možností.
(51)
Komise se proto domnívá, že není třeba měnit hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně způsobilosti společnosti na základě odstavců 11 a 13 pokynů pro restrukturalizaci.
(52)
Pokud jde o způsobilost podniku na základě podmínek stanovených v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci, rozhodnutí o zahájení řízení hovoří pouze o jedné pochybnosti, a to možném obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům (viz výše uvedený bod 3 „Důvody, které vedly k zahájení řízení“).
(53)
Komise analyzovala finanční situaci podniku, která je představena v níže uvedené tabulce č. 1. Jasně z ní vyplývá, že podnik během prvních tří let své existence, i kdyby splácel podporu udělenou podle článku 44f, neodpovídal kritériím stanoveným v odstavcích 10 a 11 pokynů pro restrukturalizaci a nemohl být považován za podnik v obtížích: pokud jde o odstavec 10 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by v roce 2004 ještě zřejmě nepřišel o polovinu vlastního kapitálu i přesto, že by v roce 2004 splatil podporu ve výši 22,5 mil. EUR (to znamená v měsících, které následovaly po konečném záporném rozhodnutí Komise). Pokud jde o odstavec 11 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by i přes splacení podpory v roce 2004 zaznamenal pouze jeden ztrátový rok (2004), což nestačí k tomu, aby mohl být považován na základě tohoto odstavce za podnik v obtížích. Je tedy zjevné, že finanční potíže skupiny FagorBrandt se zhoršily počínaje rokem 2005, a to v míře, že by podnik mohl být považován ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci za podnik v obtížích (to znamená za podnik, který „bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci“ směřuje „v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě … k ukončení podnikatelské činnosti“) bezpochyby počínaje následujícím rokem (při zohlednění povinnosti vrátit podporu udělenou podle článku 44f) a s jistotou v roce 2007.
Tabulka 1
milionů EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Obrat
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Hrubé ziskové rozpětí
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Zisk po zdanění
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Vlastní zdroje
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Komise také zaznamenala, že během prvního čtvrtletí roku 2005 se skupina Fagor rozhodla nakoupit 90 % akcií dotčeného podniku ve výši [150-200] mil. EUR. Tato skutečnost prokazuje, že trh nepovažoval podnik za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci, to znamená za podnik, který by byl bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsouzen k ukončení podnikatelské činnosti.
(55)
Na základě předchozího se Komise domnívá, že podnik založený v lednu 2002 nemohl být během prvních tří let své existence považován za podnik v obtížích, i kdyby okamžitě splatil podporu udělenou podle článku 44f. Komise se tím pádem domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f - tedy tři roky po založení společnosti FagorBrandt -, neměla za následek umělé udržování při životě podniku, který by jinak na trhu skončil. Komise se také domnívá, že v uvedeném období neměl podnik důvod, aby žádal o podporu na restrukturalizaci. Na základě předchozího se Komise domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f, nepředstavuje obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově založeným podnikům ve smyslu odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci.
(56)
Lze dospět k závěru, že pochybnosti o způsobilosti podniku byly odstraněny, a Komise se domnívá, že podmínky stanovené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci byly splněny.
6.4. Ustanovení týkající se předchozích protiprávních a neslučitelných podpor
6.4.1. Podpora poskytnutá Francií
(57)
Na základě odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci a na základě skutečnosti, že oznámená podpora zřejmě sloužila především k financování splacení podpory udělené podle článku 44f, uvedla Komise v bodě odůvodnění č. 30 rozhodnutí o zahájení řízení, že má pochybnosti o tom, zda oznámená podpora nepředstavuje obcházení povinnosti splácet a zbavuje tak tuto povinnost její podstaty a jejího užitečného efektu.
(58)
Při hodnocení této otázky Komise zohlednila následující prvky.
(59)
Za prvé: podle ustálené judikatury umožňuje splacení neslučitelných podpor s úrokem návrat do stavu před poskytnutím podpory, a odstraňuje tak narušení hospodářské soutěže, které tato podpora vyvolává. V tomto konkrétním případě má proto navrácení podpory udělené podle článku 44f s úrokem, které je podmínkou vyplacení nové podpory, umožnit návrat do stavu před jejím poskytnutím.
(60)
Za druhé: podnik je způsobilý pro podpory na restrukturalizaci. Na jedné straně není navrácení neslučitelné podpory hlavním důvodem finančních potíží podniku. Důvody jsou jiné a jsou příčinou ztrát zaznamenaných od roku 2004 (viz výše tabulka č. 1). Budoucí splácení neslučitelné podpory pouze tyto potíže zvýší do té míry, že jim podnik bez pomoci státu nebude schopen čelit. Na druhé straně byl proveden plán restrukturalizace činností, jehož náklady dosahují částky 62,5 mil. EUR. To ukazuje, že provozní restrukturalizace nutná k obnovení ziskovosti činností vyžaduje vysoké náklady, vyšší než navrácení podpory udělené podle článku 44f, které bez úroků činí 22,5 mil. EUR. Uvedené prvky prokazují, že skupina FagorBrandt je společností v obtížích, jejíž existence je ohrožena. Může proto jako každá jiná společnost v podobné situaci využít podpor na restrukturalizaci, pokud vyhoví dalším podmínkám stanoveným v pokynech pro restrukturalizaci.
(61)
Za třetí: ve svém rozhodnutí z roku 1991 v případě společnosti Deggendorf (22) Komise konstatovala, že „nezákonně poskytnuté podpory, které společnost Deggendorf od roku 1986 odmítá vrátit, a nově poskytnuté podpory měly za kumulativní následek, že dotčená společnost získala nezaslouženou a neúměrnou výhodu, která narušila podmínky obchodní výměny v míře, jež byla v rozporu se společným zájmem“, a uznala nové podpory za slučitelné za podmínky, že „veřejné orgány (…) musí pozastavit vyplácení podpor společnosti Deggendorf do té doby, dokud nezískají zpět neslučitelné podpory (…)“. Ve svém rozsudku ze dne 15. května 1997 (23) Soudní dvůr přístup Komise potvrdil. Od té doby přijala Komise několik rozhodnutí za základě stejného přístupu, to znamená, že uznala novou podporu za slučitelnou a zároveň si vynutila pozastavení jejího vyplacení až do navrácení protiprávní podpory (24). V tomto konkrétním případě Komise konstatuje, že pokud nová podpora splní podmínky stanovené v pokynech pro restrukturalizaci, nestojí nic v cestě uplatnění zásady z rozsudku ve věci Deggendorf, to znamená považovat novou podporu za slučitelnou za podmínky, že její vyplacení bude pozastaveno až do navrácení podpory udělené podle článku 44f.
(62)
Pochybnosti Komise byly na základě výše uvedených skutečností odstraněny.
(63)
V této souvislosti si Komise přeje dodat následující upřesnění. Odstavec 23 pokynů pro restrukturalizaci klade v rámci posouzení podpory na restrukturalizaci Komisi povinnost „vzít v úvahu: za prvé kumulativní účinek předchozí a nové podpory a za druhé skutečnost, že předchozí podpora nebyla vrácena.“ Jak je uvedeno v poznámce pod čarou č. 14 pokynů pro restrukturalizaci, toto ustanovení vychází z judikatury ve věci Deggendorf (25). V tomto konkrétním případě se Francie zavázala získat zpět podporu udělenou podle článku 44f dříve, než vyplatí novou podporu. V tomto rozhodnutí je Komise nucena podle výše uvedené judikatury Deggendorf přeměnit tento závazek v podmínku slučitelnosti oznámené podpory. Zajistí tak, aby nedošlo ke kumulaci předchozí a nové podpory a aby byla předchozí podpora vrácena.
6.4.2. Protiprávní italská podpora
(64)
Ke dni 21. října 2008 zůstávala společnost Brandt Italia, která je italskou dceřinou společností skupiny FagorBrandt, dlužna část podpory poskytnuté italskými orgány. Komise prohlásila tuto podporu za neslučitelnou ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (26).
(65)
Jak je připomenuto v bodě odůvodnění č. 61, judikatura Deggendorf (27) v podobném případě potvrzuje, že Komise nepřekračuje svou diskreční pravomoc, pokud uloží navrácení předchozí podpory jako předběžnou podmínku pro vyplacení nové podpory. V případě, že Komise podmíní poskytnutí plánované podpory předchozím navrácením jedné či více předchozích podpor, není povinna přistoupit k přezkumu kumulativního účinku těchto podpor na hospodářskou soutěž, protože podobná podmíněnost umožňuje zabránit tomu, aby došlo ke kumulování zvýhodnění poskytnutého plánovanou podporou se zvýhodněními poskytnutými předchozími podporami (28).
(66)
Komise tak v rámci svého rozhodovacího postupu upřednostňovala navrácení neslučitelných podpor jako předpoklad pro vyplacení nových podpor (29) před uplatňováním odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci, který jí umožňuje zohlednit kumulativní účinek protiprávní podpory s novou.
(67)
Vzhledem ke zvláštním okolnostem tohoto případu hodlá ovšem Komise uplatňovat odstavec 23 pokynů. V tomto konkrétním případě Komise totiž musí přijmout nové rozhodnutí po zrušení svého rozhodnutí ze dne 21. října 2008 Tribunálem. V tomto rámci nemůže Komise zohlednit informace, které neměla v okamžiku přijetí svého prvního rozhodnutí. Komise tak nemůže brát v úvahu nové závazky, které členský stát případně přijal, a ani způsoby zpětného získání protiprávních podpor, ke kterým mohlo dojít po tomto dni.
(68)
Komise proto musí, jak ji k tomu ostatně vyzývá rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012 (30), přezkoumat kumulativní účinek na hospodářskou soutěž italské podpory s oznámenou podporou na restrukturalizaci.
(69)
Napřed je ale nutno stanovit výši italské podpory, která se měla zohlednit dne 21. října 2008.
(70)
Skupina FagorBrandt se domnívá, že navrácení italské podpory, které připadá na společnost Brandt Italia, by mělo být pravděpodobně nižší než 200 000 EUR.
(71)
V roce 2003 odkoupila totiž skupina FagorBrandt prostřednictvím své dceřiné společnosti Brandt Italia závod ve Verolanuova a jeho aktiva od společnosti Ocean, jež se nacházela v řízení o nuceném vyrovnání. Za dotyčná aktiva nabídla společnost Brandt Italia částku 10 milionů EUR.
(72)
Protože insolvenční správci společnosti Ocean považovali tuto částku za nedostatečnou, přály si italské orgány rozšířit převzetí i na opatření z režimů „Mobilita“ a „Cassa Integrazione“, což byla opatření prohlášená za slučitelná s platným evropským právem. Tato opatření počítala především s tím, že podniky, které přijmou propuštěné zaměstnance, mohou využít osvobození od odvodů na sociální zabezpečení. Cílem rozšíření těchto opatření bylo, aby výhoda, kterou tím nabyvatel získá, přiměřeně navýšila nákupní cenu dotyčných aktiv.
(73)
Italské orgány tak vydaly dne 14. února 2003 legislativní nařízení, které stanovilo, že kupec aktiv každé společnosti v řízení o nuceném vyrovnání, která zaměstnává více než 1 000 zaměstnanců, bude osvobozen od odvodů na sociální zabezpečení a dodatečných odvodů u každého zaměstnance, kterého převezme. Nabytí činností v oblasti elektrospotřebičů společnosti Ocean SpA společností Brandt Italia dne 7. března 2003 bylo způsobilé pro tento režim zavedený na základě dotyčného legislativního nařízení. Výše těchto osvobození, která je odhadována na 8,5 mil. EUR, tak navýšila kupní cenu navrženou společností Brandt Italia, jež tím dosáhla částky 18,5 mil. EUR.
(74)
Ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (31) Komise usoudila, že legislativní nařízení ze dne 14. února 2003, které bylo dne 17. dubna 2003 přeměněno na zákon, představuje protiprávní a neslučitelný režim podpory. Jakmile se společnost Brandt Italia dozvěděla o tomto rozhodnutí Komise, získala od obchodního soudu v Brescii dne 5. července 2004 obstavení poslední částky splátky nákupní ceny (5,7 mil. EUR) a spojila se s orgány činnými v řízení se společností Ocean, aby získala zpět částku, kterou zaplatila navíc. Společnost Brandt Italia totiž soudila, že italský stát musí získat zpět protiprávní podporu od jejího skutečného příjemce.
(75)
Ačkoliv příjemcem předmětné podpory byla podle režimu odmítnutého Komisí společnost Brandt Italia (tedy společnost, která skutečně využila osvobození), domnívala se skupina FagorBrandt, že výsledný prospěch z této podpory byl téměř zcela převeden na věřitele zaevidované insolvenčními správci společnosti Ocean prostřednictvím navýšení nákupní ceny aktiv (navýšení ceny o 8,5 mil. EUR ve srovnání s 8 624 283 EUR skutečně poskytnutých osvobození). Francouzské orgány se proto domnívaly, že zůstatek, který by společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt měly uhradit, je údajně částka 124 283 EUR, ke které je nutno připočítat úroky.
(76)
Italské orgány však Komisi poskytly informace, které toto uvažování vyvrací.
(77)
Dne 13. května 2008 předaly italské orgány Komisi dva rozsudky soudu v Brescii. Tyto rozsudky se týkají sporu mezi Národním institutem sociálního zabezpečení (INPS) a společností Brandt Italia ohledně stanovení výše podpory, tj. osvobození od odvodů na sociální zabezpečení, kterého společnost Brandt Italia využila.
(78)
Prvním rozsudkem ze dne 1. února 2008 se pozastavuje příkaz k úhradě vydaný INPS vůči společnosti Brandt Italia dne 18. prosince 2007. INPS se proti tomuto rozsudku odvolal. Dne 29. dubna 2008 odvolací soud pozastavení příkazu k úhradě zrušil.
(79)
Třetí rozsudek ze dne 8. července 2008 předaný Komisi dne 20. října 2008 dává ve skutkové podstatě za pravdu IPNS, pokud jde o odsouzení společnosti Brandt Italia k úplnému navrácení podpory. Tento rozsudek byl oznámen společnosti Brandt Italia dne 15. září 2008.
(80)
Na základě těchto informací musí Komise stanovit částku podpory, kterou má společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt vrátit, a to ve výši, v jaké ji lze rozumně odhadnout ke dni 21. října 2008. Za tímto účelem bere Komise na vědomí, že rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 odsuzuje společnost Brandt Italia k navrácení částky 8 890 878,02 EUR.
(81)
Komise se přesto domnívá, že z této částky je nutno vyjmout výši obstavení, tj. částku 5,7 mil. EUR. Společnost Brandt Italia totiž touto částkou nedisponovala, protože byla od rozsudku obchodního soudu v Brescii ze dne 5. července 2004 předběžným opatřením zadržena. K tomuto rozhodnutí je přistoupeno z důvodu rozhodnutí přijatého Komisí dne 30. března 2004, a dotyčná částka je tak obstavena s výhledem na nutnost jejího vrácení. Ke dni 21. října 2008 se tak dalo předpokládat, že tato částka poslouží k navrácení části předmětné podpory. Tento závěr posiluje skutečnost, že:
-
rozhodnutí Komise ze dne 30. března 2004 ve svém bodě odůvodnění č. 18 upřesňuje, že příjemci zakázaného režimu podpory mohli být jak nabyvatelé podniků v obtížích, tak podniky v obtížích. Jinými slovy, dalo se předpokládat, že alespoň část vrácení ponese společnost Ocean;
-
rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 uvádí existenci této částky zadržené na obstaveném účtu a považuje za „zřejmé“, že by mohla sloužit k částečnému vyrovnání INPS.
(82)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění č. 76 až 81 Komise soudí, že konečná výše italské podpory, již je nutno zohlednit pro účely této analýzy, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, k níž je nutno připočítat úroky počítané až do dne 21. října 2008.
(83)
Pokud jde o úroky, Komise se domnívá, že okamžik, který je nutno zohlednit pro stanovení jejich částky, není okamžik skutečného vrácení podpory ale okamžik zrušeného rozhodnutí, protože Komise v tomto konkrétním případě analyzuje slučitelnost francouzské podpory ke dni 21. října 2008. Avšak ke dni 21. října 2008 je francouzská podpora kumulovaná s podporou italskou, jež obsahuje úroky vypočítávané až k tomuto dni. Komise proto musí zohlednit kumulativní účinek těchto prvků a nepřičítat k nim úroky počítané až ke dni skutečného navrácení.
(84)
Mimochodem zvýhodnění, jež představují úroky nabíhající mezi 21. říjnem 2008 a dnem skutečného vrácení, bude zrušeno vlastním navrácením, jehož budou muset být samozřejmě součástí.
(85)
Skupina FagorBrandt tak kromě částky 31 mil. EUR podpory poskytnuté francouzskými orgány disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (navýšenou o úroky). Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl k dispozici dodatečné finanční prostředky, které by za běžných tržních podmínek neměl (tzn. bez neslučitelné italské podpory).
(86)
V souladu s odstavcem 23 pokynů pro restrukturalizaci a rozsudkem Tribunálu ze dne 14. února 2012 má Komise v úmyslu přezkoumat v rámci analýzy slučitelnosti podpory na restrukturalizaci kumulativní účinek této podpory a podpory italské.
(87)
Tento přezkum kumulativního účinku vede Komisi k provedení dvojí kontroly. Na jedné straně musí Komise ověřit, zda vyrovnávací opatření (viz bod odůvodnění č. 89 a následující, a to zejména bod odůvodnění č. 118 a následující) umožňují konkrétně vyrovnat narušení hospodářské soutěže, jež představuje skutečnost, že skupina FagorBrandt vlastnila dodatečné finanční prostředky. Na druhé straně má Komise v úmyslu dohlédnout, aby vlastní příspěvek příjemce neobsahoval skutečně žádnou podporu (viz bod odůvodnění č. 154 a následující). Nelze totiž vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka.
(88)
U příležitosti této dvojí kontroly může Komise uložit dotčenému členskému státu nové podmínky, a to nezávisle na jeho případných návrzích (které by Komise v tomto konkrétním případě nemohla zohlednit, pokud byly předloženy po 21. říjnu 2008). Jak potvrzuje odstavec 46 pokynů pro restrukturalizaci, „může Komise stanovit jakékoli podmínky nebo povinnosti, které považuje na nutné ve snaze zajistit, aby podpora nenarušovala hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, pokud se dotčený členský stát nezavázal, že přijme taková opatření sám“.
6.5. Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
6.5.1. Analýza nutnosti vyrovnávacích opatření
(89)
Odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že Komise smí schválit podpory na restrukturalizaci pouze tehdy, jsou-li provázeny vyrovnávacími opatřeními, která snižují záporný dopad podpor na obchod. V případě, že tato opatření neexistují, podpory musí být považovány za „odporující společnému zájmu“ a musí být prohlášeny za neslučitelné se společným trhem. Tato podmínka má často podobu omezení působení, které si podnik smí zachovat na svém či svých trzích na konci restrukturalizačního období.
(90)
Ve svém oznámení Francie tvrdila, že v tomto konkrétním případě nejsou vyrovnávací opatření nutná, a to především proto, že podpora údajně nevyvolá nadměrné narušení hospodářské soutěže. V odstavcích 37, 38 a 40 rozhodnutí o zahájení řízení Komise krátce vysvětlila, proč toto tvrzení odmítá.
(91)
V následujících bodech odůvodnění Komise podrobněji vysvětluje, proč se domnívá, že podpora vede k narušení hospodářské soutěže a proč je provedení vyrovnávacích opatření, na rozdíl od tvrzení francouzských orgánů, nutné.
(92)
Jak již bylo uvedeno, skupina FagorBrandt působí v odvětví výroby velkých domácích spotřebičů a prodává je distributorům (na rozdíl od distribuce a prodeje soukromým osobám). Pokud jde o zeměpisný rozměr trhu s velkými domácími spotřebiči, Komise v minulosti dospěla k názoru, že jej představuje přinejmenším Evropská unie, a to především z důvodu neexistence překážek na vstupu, technického sladění a poměrně nízkých dopravních nákladů (32). Údaje poskytnuté skupinou FagorBrandt a dvěma konkurenty, kteří předložili své připomínky, potvrzují, že trh má rozměr Unie.
(93)
Komise se domnívá, že podpora na restrukturalizaci vyvolává automaticky narušení hospodářské soutěže tím, že zamezí odchodu příjemce z trhu a tím zbrzdí rozvoj konkurenčních podniků. Působí tak proti ukončení činnosti nejméně výkonných podniků, což je, jak uvádí odstavec 4 pokynů pro restrukturalizaci, „obvyklou součástí fungování trhu“. Oznámená podpora ve prospěch skupiny FagorBrandt tak vyvolává výše uvedené narušení hospodářské soutěže. Komise ale poznamenává, že rozsah tohoto narušení hospodářské soutěže je omezen následujícími prvky. Za prvé: podíl skupiny FagorBrandt na evropském trhu velkých domácích elektrospotřebičů představuje nejvýše [0-5] % (33). Za druhé: na stejném trhu působí čtyři konkurenti, každý s podílem 10 % a více (Indesit, Whirlpool, BSH a Electrolux) (34). Ostatně konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, uznává, že skupina FagorBrandt je na evropském trhu poměrně malým subjektem (viz pochybnosti vyjádřené tímto konkurentem o možnosti obnovit životaschopnost podniku vzhledem k jeho malé velikosti), jehož podíl na trhu klesá (35). Za třetí: podpora je nízká v poměru k obchodnímu obratu skupiny FagorBrandt v Evropě (podpora představuje méně než 4 % obratu v roce 2007) a ještě více v poměru k obchodnímu obratu čtyř hlavních subjektů na trhu, jejichž obrat je vyšší než obrat skupiny FagorBrandt (36).
(94)
Zatímco předchozí odstavec rozebírá otázku narušení hospodářské soutěže vyvolaného podporou, je také nutno podrobit analýze otázku rozsahu „nepříznivého dopadu na podmínky obchodování“ mezi členskými státy, jak uvádí odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci, který zde odráží čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Jak již bylo uvedeno v bodě odůvodnění č. 38 rozhodnutí o zahájení řízení, podpora narušuje umístění hospodářské činnosti mezi členskými státy, a tím podmínky obchodování mezi nimi. Skupina FagorBrandt je podnikem, který převážně vyrábí a zaměstnává ve Francii (k [80-100] % objemu vyrobeného podnikem dochází ve Francii). Bez podpory francouzského státu by skupina FagorBrandt z trhu rychle zmizela. Ovšem výrobky vyráběné ve výrobních závodech skupiny FagorBrandt konkurují převážně výrobkům, které její konkurenti vyrábějí v jiných členských státech (37). Odchod skupiny FagorBrandt z trhu by tak jejím konkurentům umožnil výrazně zvýšit prodej, a tím i výrobu. Podpora zachovává ve Francii výrobu, která by se jinak přemístila do jiných členských států. Má tedy nepříznivý dopad na podmínky obchodu tím, že omezuje možnost konkurentů sídlících v jiných členských státech vyvážet do Francie (38). Podpora také omezuje možnosti prodeje do zemí, kam skupina FagorBrandt bude nadále vyvážet své výrobky. Vzhledem k objemu prodeje skupiny FagorBrandt a souvisejících pracovních míst není nepříznivý dopad na podmínky obchodu zanedbatelný.
(95)
Na základě předchozí analýzy se Komise domnívá, že skutečná vyrovnávací opatření (to znamená nezanedbatelná), byť omezeného rozsahu, jsou nezbytná.
6.5.2. Rozbor již provedených opatření
(96)
V odstavci 39 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila své pochyby o tom, zda je možné považovat opatření oznámená francouzskými orgány za vyrovnávací, protože odstavec 40 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že „odpisy a ukončení ztrátových činností, které by bylo v každém případě nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, nebude za účelem posouzení kompenzačních opatření považováno za snížení kapacity nebo omezení působnosti na trhu.“ Zdálo se, že všechna opatření popsaná francouzskými orgány spadají do oblasti působnosti této výjimky. V rámci formálního vyšetřovacího řízení Francie opakovala, že považuje ukončení výroby mrazicích pultů a přenosných mikrovlnných trub, stejně jako prodej společnosti Brandt Components za tři platná vyrovnávací opatření. Komise proto přistoupila k podrobnému rozboru uvedených opatření a dospěla k následujícím závěrům.
(97)
Pokud jde o uzavření továrny vyrábějící mrazicí pulty v roce 2005 (závod v Lesquin), Francie ve svém oznámení ze dne 6. srpna 2007 uvedla, že tento závod „vyrábějící pro celou skupinu FagorBrandt mrazicí pulty a skladovací skříně na víno dosáhl velikosti…, která mu neumožňovala krýt své jak přímé, tak fixní náklady, a v roce 2004 hospodařil s provozní ztrátou ve výši 5,8 mil. EUR“. Jedná se tedy bez pochyby o ukončení ztrátové činnosti, které je nutné pro obnovení životaschopnosti podniku (39) a které nemůže být při uplatnění odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci považováno za vyrovnávací opatření.
(98)
Pokud jde o ukončení výroby přenosných mikrovlnných trub v závodě v Azenay, jednalo se rovněž o ukončení ztrátové činnosti, které bylo nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, což ostatně francouzské orgány ve svých podáních výslovně připustily (40). Nevýnosnost této činnosti nepřekvapuje vzhledem k tomu, že právě přenosné mikrovlnné trouby jsou tržním segmentem, do něhož se nejvíce podařilo proniknout výrobkům ze zemí s nízkými náklady (41). Výrobní závod v Azenay navíc přišel o důležité smlouvy na výrobu mikrovlnných trub ve prospěch jiných skupin (42). Lze uzavřít, že na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci nelze toto opatření považovat za vyrovnávací.
(99)
Naproti tomu podnik v březnu 2004 přenechal svou dceřinou společnost Brandt Components (výrobní závod v Nevers) rakouské skupině ATB za cenu ve výši 3 mil. EUR. V tomto případě se nejedná ani o odpis (43), ani o ukončení činnosti. Toto opatření proto není výše uvedenými ustanoveními odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci vyloučeno. Činnost postoupená v březnu 2004 (44) dosáhla v roce 2003 obratu ve výši 35,4 mil. EUR, což odpovídalo 4 % obratu podniku v roce 2003, a zaměstnávala 306 pracovníků, což odpovídalo 6 % zaměstnanců podniku. Byla zapojena do konstrukce, vývoje, výroby a uvádění na trh elektrických motorů pro automatické pračky. Uvedený převod měl tudíž za následek omezení působení podniku na trhu součástí automatických praček.
(100)
Toto poslední opatření nelze přesto přijmout jako platné vyrovnávací opatření. K prodeji společnosti Brandt Components totiž došlo přibližně tři a půl roku před oznámením zkoumané podpory. Toto opatření k tomu neomezuje působení skupiny FagorBrandt na trhu velkých domácích elektrospotřebičů (45), což je hlavní trh, na kterém bude FagorBrandt nadále působit. Toto opatření proto nemělo za cíl a nemohlo mít za důsledek omezení narušení hospodářské soutěže, které by mohlo vyvolat poskytnutí plánované podpory.
6.5.3. Vyrovnávací opatření navržená francouzskými orgány
(101)
Jako odpověď na pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně nedostatečnosti oznámených vyrovnávacích opatření francouzské orgány navrhují zastavit uvádění na trh mrazicích a varných výrobků značky Vedette po dobu pěti let. K tomu navíc navrhují zastavit buď uvádění na trh myček nádobí značky Vedette, nebo postoupení značky […].
(102)
Jak již bylo uvedeno výše, skupina FagorBrandt uskutečňuje [50-80] % prodeje na francouzském trhu, kde měla v roce 2006 podíl na trhu ve výši [10-20] % z hlediska hodnoty a [10-20] % z hlediska objemu. To znamená, že pokud by skupina FagorBrandt ukončila své činnosti, prospělo by to především jejím konkurentům na francouzském trhu, kteří by mohli zvýšit svůj prodej. Jsou to tedy tyto podniky, jichž se nejvíce dotýká přežití skupiny FagorBrandt, které podpora umožňuje. Na italském trhu je naopak prodej skupiny FagorBrandt velmi omezený. Jako vyrovnávací opatření tak Komise upřednostňuje ukončení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette před postoupením značky […], protože výrobky značky Vedette (46) jsou uváděny výlučně na francouzský trh, zatímco výrobky […] jsou hlavně prodávány […].
(103)
Je proto nutné analyzovat rozsah dodatečných vyrovnávacích opatření s cílem zjistit, zda jsou dostatečná.
(104)
V roce 2007 představoval prodej mrazicích zařízení (chladničky a mrazničky) značky Vedette [10-20] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(105)
Zastavení uvádění na trh mrazicích zařízení po dobu pěti let umožní konkurentům působícím na francouzském trhu posílit jejich postavení v tomto odvětví. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt, která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %, na trhu chladniček ve Francii společnosti, Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) a Electrolux ([…] %). Na trhu mrazniček jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt ([…] %) společnosti Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) a Electrolux ([…] %).
(106)
V roce 2007 představoval prodej varných zařízení značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(107)
Zastavení uvádění na trh varných zařízení po dobu pěti let tudíž umožní konkurentům posílit jejich postavení na trhu kuchyňských sporáků. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu sporáků ve Francii společnosti Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) a Candy ([…] %).
(108)
V roce 2007 představoval prodej myček nádobí značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(109)
Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu myček nádobí ve Francii společnosti BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) a Electrolux ([…] %). Zastavení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette tak umožní konkurentům rozšířit jejich působení na tomto trhu.
(110)
Shrnuto, výrobky značky Vedette, jejichž uvádění na trh bude zastaveno, představují [0-5] % obratu skupiny (47). Francouzské orgány uvádějí, že to bude vyžadovat významná přizpůsobení uvnitř podniku […].
6.5.4. Závěr k vyrovnávacím opatřením navrhovaným francouzskými orgány a uložení dodatečného vyrovnávacího opatření Komisí
(111)
Navrhovanými vyrovnávacími opatřeními jsou zastavení uvádění na trh po dobu pěti let určitých výrobků (varná zařízení, mrazicí zařízení a myčky nádobí) značky Vedette (48) a postoupení společnosti Brandt Components. Jedná se o skutečné omezení působení na trhu (tzn. nezanedbatelné), ovšem omezeného rozsahu.
(112)
Komise se však domnívá, že vyrovnávací opatření, které se týká značky Vedette a které navrhují francouzské orgány, představuje jediné platné vyrovnávací opatření a že není dostatečné. Komise proto přijímá rozhodnutí uložit jako podmínku slučitelnosti prodloužení zastavení uvádění na trh výrobků značky Vedette o další tři roky. Zatímco navrhované zastavení se týká pěti roků, konkrétně to znamená, že toto zastavení bude prodlouženo o tři roky na celkovou dobu osmi let.
(113)
Podle informací, které měla Komise k dispozici ke dni 21. října 2008, lze dopad tohoto vyrovnávacího opatření („VO“) odhadnout z hlediska ztráty obratu na základě níže uvedené tabulky č. 2 (49) dvěma způsoby.
Tabulka 2
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Dopad VO, horní hranice
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Dopad VO, dolní hranice
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
U číselných údajů tabulky č. 2 za roky 2009 až 2012 se jedná o údaje poskytnuté francouzskými orgány a skupinou FagorBrandt ohledně dopadu vyrovnávacího opatření, jež navrhují (k tomuto dopadu viz rovněž bod odůvodnění č. 143 a následující).
(115)
Prvním způsobem, jak vypočítat dopad dodatečného vyrovnávacího opatření uloženého Komisí, je vynásobit třemi ztrátu výnosů za poslední rok, který posuzovaly francouzské orgány (tj. rok 2012). Při optimistickém scénáři pro podnik je tedy tento dopad 3 × [40-60] mil. EUR, tj. celkově [120-180] mil. EUR.
(116)
Druhým způsobem výpočtu dopadu dodatečného vyrovnávacího opatření je extrapolovat údaje za rok 2013 až 2016 uplatněním lineárního navýšení ve výši [1,5-3] % na údaje za rok 2012, což odpovídá pokračujícímu růstu obratu, který podnik pro období 2009-2012 odhadoval na [1,5-3] %. Z důvodů vysvětlených v bodě odůvodnění č. 125 a následujících je tento předpoklad růstu obratu považován vzhledem ke strategii skupiny a výhledům trhu za rozumný. Z tohoto pohledu připraví vyrovnávací opatření při optimistickém scénáři pro podnik skupinu FagorBrandt o obrat ve výši [120-180] mil. EUR.
(117)
Navrhované vyrovnávací opatření se proto jeví jako přiměřené a samo o sobě stačí k tomu, aby úměrně omezilo negativní důsledky poskytnutí předmětné podpory pro hospodářskou soutěž: při optimistickém scénáři připraví za období 2014-2016 podnik o obrat ve výši, jež se pohybuje mezi [120-180] mil. EUR. Tento nevytvořený obrat umožní konkurentům zvýšit jejich prodej. Uvedené vyrovnávací opatření rovněž podniku ztíží opětovné uvedení na trh dotčených výrobků značky Vedette po jejich osmileté nepřítomnosti (v současné době jsou na trh uváděny pouze pračky Vedette). I když značka úplně nemizí, náklady spojené s jejím návratem jsou úměrné rokům její nepřítomnosti na trhu. Čím méně bude značka na trhu přítomna, tím více ztratí na známosti.
(118)
Dále je nutno ověřit, zda toto nové vyrovnávací opatření umožňuje vyrovnat také konkurenční zvýhodnění vyvolané kumulativním účinkem italské podpory a podpory na restrukturalizaci. Lze totiž konstatovat, že k 21. říjnu 2008 skupina FagorBrandt disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (tj. s úroky přibližně 4 mil. EUR), na kterou neměla nárok. Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl totiž k dispozici dodatečné finanční prostředky. Dodatečné vyrovnávací opatření má ale za následek, že dojde k vyrovnání uvedeného narušení hospodářské soutěže.
(119)
Tabulka č. 3 níže dokládá čistou ztrátu (čili záporné volné hotovostní prostředky - free cash flow) ve spojení s vyrovnávacím opatřením. U číselných údajů za období 2009-2012 se jedná o údaje, které Komisi oznámily francouzské orgány. U číselných údajů za období 2013-2016 se jedná o extrapolaci pomocí zvýšení údajů za rok 2012 o [1,5-3] % ročně (50).
Tabulka 3
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Konečný výsledek bez VO
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Dopad VO, horní hranice
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Dopad VO, dolní hranice
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Ukazuje se, že při optimistickém scénáři (pro podnik) připraví tři dodatečné roky skupinu FagorBrandt o hotovostní prostředky ve výši, jež se pohybuje mezi [10-20] mil. EUR (znásobí-li se třikrát údaj za rok 2012) a [10-20] mil. EUR (sečtou-li se extrapolované údaje). Jinými slovy: uložení tohoto nového vyrovnávacího opatření ve zcela značné míře vyrovnává zvýhodnění, jež spočívalo v tom, že podnik měl k dispozici hotovostní prostředky ve výši přibližně 4 milionů EUR.
(121)
Vyrovnávací opatření konečně nepřestávají být vhodná kvůli skutečnosti, že se uplatňují i po ukončení restrukturalizačního období (stanovenému na 31. prosince 2012). Jsou-li totiž vyrovnávací opatření nutná na základě poskytnutí podpory na restrukturalizaci, nejsou přesto součástí vlastního restrukturalizačního procesu, ale představují vyrovnání poskytnuté konkurentům podpořeného podniku za účelem vyrovnání narušení hospodářské soutěže, jímž tito konkurenti mohli být postiženi. Jejich účinek a užitečnost proto nezpochybňuje skutečnost, že platí po dobu, jež přesahuje období restrukturalizace, pokud byla zavedena z důvodu restrukturalizace usnadněné státní podporou a pokud mají za cíl a důsledek vyrovnání narušení hospodářské soutěže vyvolaného touto podporou.
(122)
Komise se proto domnívá, že uvedená opatření umožňují vyhnout se nadměrnému narušení hospodářské soutěže ve smyslu odstavců 38 až 40 pokynů pro restrukturalizaci.
6.6. Obnovení životaschopnosti podniku
6.6.1. Plán restrukturalizace, tržní výhledy a věrohodnost prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace
(123)
Již zahájený plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt v zásadě počítá:
-
se soustředěním a rozvojem zaměřeným na […];
-
s racionalizací nákupní politiky a […];
-
s postoupením činností a uzavřením závodů (51);
-
se snížením počtu zaměstnanců (52);
-
s opatřeními zaměřenými na posílení zachování podniku (53).
(124)
Po přezkumu Komise potvrzuje, co již oznámila v rozhodnutí o zahájení řízení, a to že soudí, že tento plán je v souladu s podmínkami stanovenými v odstavcích 35 až 37 pokynů pro restrukturalizaci. Jinými slovy: dotčený plán restrukturalizace umožňuje obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku.
(125)
Komise si přesto přeje vyložit níže svou analýzu a své závěry ohledně tržních výhledů a věrohodnosti prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace.
(126)
Komise vyhodnotila prognózy obsažené v plánu restrukturalizace, a to především z hlediska výhledů růstu. Komise si přeje připomenout, že v tomto rozhodnutí jsou zohledněny pouze údaje, které byly k dispozici v říjnu roku 2008.
(127)
Podle organizace CECED (54) vývoj na evropském trhu z hlediska objemu v období 2005-2007 prokázal mírný růst v západní Evropě (o přibližně 2 % ročně) a trvalý ve východní Evropě (o přibližně 7 % ročně). Posledně uvedená míra růstu je ale proměnlivá, protože podléhá výkyvům hospodářství: dvoumístný hospodářský růst se může snadno střídat s dvoumístným hospodářským poklesem a obráceně.
(128)
Pokud je možno v dlouhodobém výhledu předpokládat sbližování nákupních zvyků ve východní Evropě s Evropou západní, slabá kupní síla v těchto zemích má za následek, že se poptávka soustředí na nejnutnější a nejlevnější výrobky (pračky nebo chladničky). A právě na tyto trhy vstoupila turecká a asijská konkurence.
(129)
Možné trhy pro skupinu FagorBrandt se tedy nacházejí v západní Evropě, protože jsou důležitější jak z hlediska hodnoty, tak z hlediska objemu a také proto, že se na nich méně uplatňují výrobky z dolní části sortimentu nabídky, ve kterých skupina FagorBrandt nemůže již být konkurenceschopná a které jsou příčinou prudkého růstu ve východní Evropě.
(130)
Přesněji řečeno, referenčním trhem skupiny FagorBrandt je francouzský trh, kde skupina uskutečňuje [50-80] % svého prodeje, vyrábí [80-100] % svého objemu a zaměstnává [80-100] % zaměstnanců skupiny. Podle organizace GIFAM (55) vzrostl ve Francii trh velkých domácích spotřebičů v roce 2007 o 1 % ve srovnání s rokem 2006, a to jak z hlediska objemu, tak z hlediska hodnoty. Konkrétněji, trh spotřebičů […], na který se skupina FagorBrandt chce zaměřit, zaznamenal ve srovnání s rokem 2006 růst o […] %, zatímco u spotřebičů […] prodej klesl o […] %.
(131)
Vývoj podle druhu výrobků ukazuje, že slibné trhy, které se v Evropě a především ve Francii rozvíjejí, jsou především trhy […]. Růst u výrobků […] je významný, zatímco chladicí zařízení téměř stagnují, jak dokládá tabulka převzatá ze studie sdružení GIFAM:
Tabulka 4
(132)
Rozhodnutí skupiny FagorBrandt na jedné straně se soustředit především na […] a na druhé straně rozvíjet […] se proto jeví v souladu s vývojem jednotlivých segmentů a výrobků.
(133)
Komise se po analýze dalších zásadních prvků plánu restrukturalizace dokládajících věrohodnost prognóz provozní ziskovosti skupiny FagorBrandt v dlouhodobém výhledu domnívá, že tyto prognózy uvedené v tabulce č. 5 jsou realistické.
Tabulka 5
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Konečný výsledek
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Zbývající část analýzy se proto omezí na dvě přesně vymezené pochybnosti v otázce, zda je plán restrukturalizace realistický a dostatečný, které byly vyjádřeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(135)
Za prvé: Komise si vyžádala vysvětlení ohledně očekávaného zvýšení obchodního obratu o 20 % v roce 2007. Francouzské orgány vysvětlily, že v roce 2006 došlo ke změně oblasti činnosti skupiny FagorBrandt převodem distribuce značky Fagor na francouzském a anglickém trhu ze společnosti Fagor na skupinu FagorBrandt a později převodem všech činností společnosti Fagor ve Francii (56). Obchodní obrat těchto činností na rok 2007 byl odhadován na [50-100] mil. EUR a byl zahrnut do obchodního obratu skupiny FagorBrandt na rok 2007. Z hlediska konstantní oblasti činnosti dosáhlo plánované zvýšení obratu pouze [5-10] %. Od té doby oznámila Francie Komisi skutečný obchodní obrat dosažený v roce 2007. Dosáhl výše 903 mil. EUR oproti obratu ve výši 779,7 mil. EUR dosaženému v roce 2006, což představuje meziroční růst řádově o 16 %.
(136)
Za druhé: Komise zaznamenala, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, která byla poskytnuta její italské dceřiné společnosti, což představuje riziko pro obnovení životaschopnosti podniku. Francouzské orgány upřesnily, že vrácení italské podpory společností Brandt Italia by pravděpodobně nemělo dosáhnout částky 200 000 EUR (viz bod odůvodnění č. 70 a následující). Avšak, jak již Komise uvedla (viz bod odůvodnění č. 76 a následující), výše italské podpory, kterou je nutno zohlednit pro účely tohoto rozhodnutí, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, ke které je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008. Komise se přesto domnívá, že vrácení této částky, se kterým je nutno počítat, nezpochybňuje obnovení životaschopnosti podniku, protože skupina FagorBrandt je povinna navýšit svůj vlastní příspěvek o částku rovnající se částce 3 190 878,02 EUR a úrokům (v tomto ohledu viz bod odůvodnění č. 149 a následující).
(137)
Na základě výše uvedených skutečností dospívá Komise k závěru, že pochybnosti o obnovení životaschopnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení byly odstraněny.
6.6.2. Pochybnosti o obnovení životaschopnosti vyjádřené jednou ze zúčastněných stran
(138)
Jak již bylo uvedeno, konkurent nepřející si zveřejnit svou totožnost popírá, že by restrukturalizace mohla obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku. Za prvé: domnívá se, že podnik měl převést část své výroby do výrobních oblastí s nízkými náklady, kde může výrazně ušetřit. Za druhé: podnik nebude mít prostředky na nutné investiční výdaje na zlepšení svých výrobků v průmyslovém odvětví, které vyžaduje každý rok značné investice do průmyslového vybavení, vývoje, výzkumu a rozvoje. Konečně: zdůrazňuje, že podnik zůstává v poměru ke svým konkurentům příliš malý. V následujících bodech odůvodnění se Komise pokusí ověřit, zda připomínky konkurenta, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její vlastní závěry ohledně obnovení životaschopnosti.
(139)
Pokud jde o nutnost převést část výroby do zemí s nižšími náklady, Komise zjišťuje, že francouzské orgány odpověděly právě na tento bod. Připomínají, že rozvoj, na který se zaměřuje skupina FagorBrandt (inovační výrobky s vysokou přidanou hodnotou) stejně jako někteří z jejích čistě evropských konkurentů, nejde dohromady se systematizováním jejich výroby v zemích s nízkými náklady. […] U hlavních subjektů odráží umístění výrobních jednotek v zemích s nízkými náklady také jejich vůli rozvíjet v těchto zemích prodej.
(140)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, ohledně skutečnosti, že skupina FagorBrandt nemůže vynaložit značné investice nutné pro zachování její konkurenceschopnosti, a ohledně malé velikosti podniku v porovnání s hlavními subjekty, Komise konstatuje, že sama uvedla v bodě odůvodnění č. 8 rozhodnutí o zahájení řízení, že právě tyto skutečnosti přispěly k potížím podniku. Poznamenává ale, že plán restrukturalizace zřejmě přináší odpovědi na tyto výzvy. Podnik totiž zamýšlí soustředit se na […]. Komise navíc konstatuje, že některé podniky odvětví si dokáží i přes svou malou velikost v porovnání s hlavními subjekty a jejich značnou výrobu v zemích západní Evropy zachovat konkurenceschopnost tím, že se soustředí na určité výrobky a segmenty (jedná se buď o tzv. „specializované“ subjekty jako Miele, Smeg, Liebherr, Teka nebo o malé výrobce vnitrostátního rozměru jako Candy a Gorenje). Komise ostatně konstatuje, že čím dál tím větší zahrnutí společnosti FagorBrandt do skupiny Fagor přispívá svým dílem k řešení problémů spojených s její velikostí. Souhrnem Komise uznává, že body přednesené konkurentem představují pro společnost FagorBrandt výzvy, ale domnívá se, že plán restrukturalizace je takové povahy, aby na ně přinesl odpovědi, a představuje dostatečnou pravděpodobnost obnovení životaschopnosti.
(141)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že připomínky předložené konkurentem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její hodnocení, podle nějž plán restrukturalizace umožní obnovení dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt.
6.6.3. Dopad dodatečných vyrovnávacích opatření na obnovení životaschopnosti
(142)
Konečně a stále ještě ve věci obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku je Komise podle poslední věty odstavce 38 pokynů pro restrukturalizaci povinna ověřit, zda plánovaná vyrovnávací opatření neohrozí životaschopnost podniku. Jak bylo analyzováno, francouzské orgány navrhly vyrovnávací opatření, jež nebyla zahrnuta do finančních prognóz připojených k oznámení. Tato opatření budou muset být provedena, protože je Komise považuje za nutná. Pokud jde o tato opatření, tj. pětileté pozastavení prodeje chladicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette, která vyvolají zhoršení finančních výsledků podniku, je nutno zjistit, zda jsou pro podnik únosná.
(143)
Podle francouzských orgánů uvádějí dvě následující tabulky č. 6 a 7 finanční výsledky podniku při zohlednění provedení dodatečných vyrovnávacích opatření, která navrhují. Tabulka č. 6 zobrazuje optimistický scénář a tabulka č. 7 pesimistický.
Tabulka 6
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Optimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabulka 7
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Pesimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Tabulky č. 6 a 7 vycházejí z následujících předpokladů ohledně ztráty obratu kvůli stažení několika skupin výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Takové stažení může mít za následek:
a)
snížení tržeb u skupiny výrobků značky Vedette, jejíž uvádění na trh je pozastaveno;
b)
snížení tržeb u ostatních skupin výrobků prodávaných pod značkou Vedette (57) (negativní dopad na výrobky značky Vedette);
c)
snížení tržeb u ostatních značek (negativní dopad na celé portfolio značek skupiny FagorBrandt).
(145)
Optimistický scénář zohledňuje pouze důsledky a) a b) bodu odůvodnění č. 144 a ztráta způsobená zastavením uvádění na trh určitého výrobku představuje ztrátu ve výši [70-90] % obchodního obratu u pozastavené výrobní řady (zbývajících [10-30] % představuje částku, kterou skupina FagorBrandt získá zpět nárůstem prodeje stejných výrobků uváděných na trh pod jinou značkou než Vedette) a [20-30] % obchodního obratu u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Pesimistický scénář zohledňuje důsledky c) bodu odůvodnění č. 144 s předpokladem míry ztráty ve výši [110-130] % u zastavené výrobní řady (ztráta se může týkat nejenom 100 % u zastavené výrobní řady ale může se také projevit u ostatních výrobků a značek než jen u výrobní řady, jejíž uvádění na trh je zastaveno) a [20-40] % u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Francouzské orgány vysvětlují, že pesimistický předpoklad odpovídá zkušenosti, kterou již podnik získal: v roce 2003 se ve Francii rozhodl přestat uvádět na trh mikrovlnné trouby pod značkou Vedette a plně se soustředit na značku Brandt, pro kterou bylo vyvinuto mimořádné marketingové úsilí. Uvedené zastavení prodeje mělo velmi záporné následky, protože podnik přišel nejenom o celkový obchodní obrat uskutečněný pod značkou Vedette, ale ztráta zasáhla také značku Brandt (celková ztráta u obou značek představovala […] výrobků během 2 let, již je nutno porovnat s původním prodejem […] kusů, z toho […] pod značkou Vedette, což představuje ztrátu [120-140] % pozastaveného objemu) (58).
(146)
Na základě rozboru údajů z obou výše uvedených tabulek a ostatních údajů poskytnutých francouzskými orgány se Komise domnívá, že zvolená vyrovnávací opatření oslabí podnik, protože vyvolají zhoršení hospodářských výsledků podniku počínaje rokem 2009, kdy začnou být prováděna. Podnik se ale vrátí ke kladnému hospodářskému výsledku již v roce 2010 a ještě ho zlepší v následujících letech. Komise proto soudí, že vyrovnávací opatření navrhovaná francouzskými orgány sice podnik oslabí, ale nezabrání obnovení jeho životaschopnosti.
(147)
Tento závěr není zpochybněn dodatečným vyrovnávacím opatřením uloženým Komisí, a to povinností prodloužit o tři roky zastavení uvádění na trh dotčených výrobků značky Vedette.
(148)
Jak totiž vyplývá z tabulky č. 3, která zobrazuje dopad dodatečného vyrovnávacího opatření na konečný hospodářský výsledek podniku, zůstane tento výsledek v období 2014-2016 kladný a bude vykazovat růst odhadovaný na [1,5-3] %. Stejný závěr proto platí i pro vyrovnávací opatření uložené Komisí: podnik sice oslabí, ale nezbrání obnovení jeho životaschopnosti.
6.7. Omezení podpory na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(149)
Aby podpora mohla být povolena, je podle odstavců 43 až 45 pokynů pro restrukturalizaci nutno, aby její výše a míra byly omezeny na minimum nutné pro provedení restrukturalizace s ohledem na dostupné finanční zdroje podniku, jeho akcionářů či skupiny, ke které náleží. Příjemci podpory musí k plánu restrukturalizace přispět významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek.
(150)
Jak uvádí odstavec 43 rozhodnutí o zahájení řízení, dosahují náklady na restrukturalizaci, tak jak jsou popsány v oznámení francouzských orgánů, výše 62,5 mil. EUR. Podnik počítá s tím, že přispěje částkou 31,5 mil. EUR a získá podporu ve výši 31 mil. EUR.
Mil. EUR
%
Restrukturalizační náklady
62,5
100 %
Zdroj financování:
Vlastní úsilí příjemce
4,6
7,4 %
Příspěvek akcionářů
26,9
43 %
Podpora státu
31
49,6 %
(151)
V odstavci 44 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjadřuje dvě pochybnosti ohledně uvedených údajů. Na jedné straně Komise žádá francouzské orgány o zdůvodnění, proč nezahrnuly vrácení podpory podle článku 44f do restrukturalizačních nákladů. Na druhé straně Komise žádá o vysvětlení povahy vlastního úsilí příjemce.
(152)
Francouzské orgány k druhé pochybnosti odpověděly, že vlastní úsilí příjemce spočívá v bankovních půjčkách, které skupina FagorBrandt získala na trhu. Upřesňují, že v roce 2006 podnik smluvně získal bankovní půjčky ve výši [20-40] mil. EUR a že tato částka byla v roce 2007 navýšena na [20-40] mil. EUR (59). Půjčky byly jištěny […]. Komise konstatuje, že se jedná o „financování z vnějších zdrojů za tržních podmínek“, jak jej stanoví odstavec 43 pokynů pro restrukturalizaci, a představuje tedy platný příspěvek.
(153)
Pokud jde o první pochybnost vyjádřenou Komisí, francouzské orgány uvádějí, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být předem označeno za náklad na restrukturalizaci (stejně tak za vlastní úsilí příjemce ve smyslu odstavců 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci). Z tohoto důvodu nezapočítaly podporu podle článku 44f jako restrukturalizační náklad. Udávají ale, že toto navrácení, ohodnocené na přibližně [25-30] mil. EUR (včetně úroků), je samozřejmě zahrnuto do podnikatelského záměru přiloženého k oznámení jako každý jiný běžný finanční výdaj. Komise považuje za nezbytné, aby navrácení bylo vzato v úvahu v podnikatelském plánu, k čemuž v tomto konkrétním případě došlo (60).
(154)
Je ale nutno také zohlednit skutečnost, že k 21. říjnu 2008 italská podpora obdržená společností Brandt Italia představuje částku 3 190 878,02 EUR, níž je nutno připočítat úroky. Nelze proto vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka. Vlastní příspěvek příjemce se tím dostává pod hranici 50 %, kterou vyžaduje odstavec 44 pokynů pro restrukturalizaci.
(155)
Aby se proto zajistilo, že vlastní příspěvek podniku skutečně neobsahuje prvky podpory a představuje nejméně 50 % nákladů na restrukturalizaci, Komise ukládá jako podmínku tohoto kladného rozhodnutí navýšení vlastního příspěvku v míře odpovídající výši italské podpory, tj. 3 190 878,02 EUR, s tím, že k této částce je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008.
(156)
Konkrétně to znamená, že je nutno navýšit vlastní příspěvek k nákladům na restrukturalizaci navrhovaný skupinou FagorBrandt o tuto částku (prostřednictvím půjčky, příspěvku akcionářů či jiným způsobem), a to před koncem období restrukturalizace podniku, který je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány musí prokázat toto navýšení do dvou měsíců od uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
(157)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, že podpora není omezena na minimum, Komise potvrzuje, že kromě ověření dodržení formálního kritéria vlastního příspěvku přesahujícího 50 % rovněž posoudila, zda je podpora omezena na nutné minimum, a to zejména na základě kritérií stanovených v odstavci 45 pokynů pro restrukturalizaci. Komise se domnívá, že tomu tak je a že výše podpory neumožňuje podniku mít „nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace.“
(158)
Komise zejména konstatuje, že po poskytnutí podpory a na konci období restrukturalizace zůstane skupina nadále výrazně zadlužena, a to s poměrem zadlužení k vlastnímu kapitálu stále vyšším než jedna. Skupina FagorBrandt tak bude nucena přednostně přidělovat vytvořené finanční prostředky na snížení této míry zadlužení.
6.8. Zásada „jednou a dost“
(159)
Podle odstavce 72 a následujících pokynů pro restrukturalizaci smí být podpora na restrukturalizaci poskytnuta pouze jednou za období deseti roků.
(160)
V tomto konkrétním případě nelze prohlásit italskou a francouzskou podporu, jejichž příjemcem byla skupina FagorBrandt, za podpory na záchranu a restrukturalizaci. V okamžiku poskytnutí těchto podpor, tj. v roce 2002 a roce 2003, nebyla totiž skupina FagorBrandt v obtížích, jak je prokázáno v bodech odůvodnění č. 45 až 56.
(161)
Je proto dodržena zásada „jednou a dost“ stanovená v pokynech pro restrukturalizaci.
6.9. Úplné provedení plánu
(162)
Plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt, včetně všech závazků Francie, musí být proveden v plném rozsahu (61). Komise žádá, aby byla informována o postupu provádění plánu a souvisejících závazků.
7. ZÁVĚR
(163)
Podpora může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud budou splněny všechny uložené podmínky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora, kterou Francie zamýšlí poskytnout ve prospěch podniku FagorBrandt ve výši 31 mil. EUR, je slučitelná s vnitřním trhem za podmínek stanovených v článku 2.
Článek 2
1. Francouzské orgány musí pozastavit vyplácení podpory uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí podniku FagorBrandt, dokud tento podnik nevrátí neslučitelnou podporu, na kterou se vztahuje rozhodnutí Komise 2004/343/ES ze dne 16. prosince 2003 (62).
2. Plán restrukturalizace, s nímž Francie seznámila Komisi dne 6. srpna 2007, je proveden v plném rozsahu.
3. Vlastní příspěvek k nákladům restrukturalizace navrhovaný skupinou FagorBrandt ve výši 31,5 mil. EUR se navýší o částku 3 190 878,02 EUR a úroky účtované z této částky od okamžiku, kdy skupina FagorBrandt dostala k dispozici italskou podporu, do dne 21. října 2008. K tomuto navýšení dojde před uplynutím restrukturalizačního období podniku, jehož konec je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány prokáží toto navýšení do dvou měsíců po uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
4. Skupina FagorBrandt zastaví uvádění na trh mrazicích a varných zařízení a myček nádobí značky Vedette po dobu osmi roků.
5. Pro zajištění kontroly plnění podmínek stanovených v odstavcích 1 až 4 tohoto článku bude Francie informovat Komisi prostřednictvím výročních zpráv o stavu postupu restrukturalizace skupiny FagorBrandt, o vracení neslučitelné podpory popsané v odstavci 1, o vyplácení slučitelné podpory a o uplatňování vyrovnávacích opatření.
Článek 3
Francie bude informovat Komisi do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která provedla, aby mu vyhověla.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 25. července 2012.
SKLEP KOMISIJE
z dne 25. julija 2012
o državni pomoči SA.23839 (C 44/2007), ki jo je Francija odobrila podjetju FagorBrandt
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 5043)
(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2013/283/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima členoma (2) in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Francija je z dopisom z dne 6. avgusta 2007 Komisiji priglasila pomoč za prestrukturiranje za skupino FagorBrandt.
(2)
Komisija je z dopisom z dne 10. oktobra 2007 Franciji sporočila, da bo v zvezi z zadevno pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU).
(3)
Sklep Komisije, da začne postopek (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka), je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je vse zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevni pomoči.
(4)
Komisija je prejela pripombe treh zainteresiranih strani, in sicer dveh konkurentov in upravičenca do pomoči. Podjetje Electrolux je predložilo pripombe z dopisom z dne 14 decembra 2007. To podjetje je po sestanku s službami Komisije 20. februarja 2008 predložilo dodatne pripombe z dopisoma z dne 26 februarja 2008 in 12. marca 2008. Konkurent, ki želi ostati anonimen, je pripombe predložil z dopisom z dne 17 decembra 2007 (4). Podjetje FagorBrandt je pripombe predložilo z dopisom z dne 17. decembra 2007. Komisija je te pripombe poslala Franciji, in sicer v dopisih z dne 15. januarja 2008 in 13. marca 2008, ter ji dala možnost, da v zvezi z njimi izrazi svoja stališča. Ta stališča je prejela z dopisom z dne 15. februarja 2008 in z dokumentom, predloženim na sestanku 18. marca 2008 (glej uvodno izjavo (5)).
(5)
Francija je z dopisom z dne 13. novembra 2007 Komisiji sporočila pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka. Sestanek med službami Komisije, francoskimi organi in skupino FagorBrandt je bil 18. marca 2008. Francoski organi so po tem sestanku predložili informacije z dopisoma z dne 24. aprila 2008 in 7. maja 2008. Drugi sestanek istih strank je bil 12. junija 2008. Francoski organi so po tem sestanku predložili informacije z dopisom z dne 9. julija 2008. Komisija je 15. julija 2008 zahtevala dodatne informacije, ki so jih francoski organi predložili 16. julija 2008.
(6)
Komisija je 21. oktobra 2008 skupini FagorBrandt pogojno odobrila pomoč za prestrukturiranje v višini 31 milijonov EUR (5) (v nadaljnjem besedilu: odločba z dne 21. oktobra 2008).
(7)
Splošno sodišče je 14. februarja 2012 to odločbo razglasilo za nično (6) (v nadaljnjem besedilu: sodba Splošnega sodišča z dne 14. februarja 2012), ker je bila dvakrat storjena očitna napaka pri presoji: po eni strani se je upošteval neveljaven izravnalni ukrep, po drugi strani pa ni bil analiziran kumulativni učinek predhodne nezdružljive pomoči, ki so jo dodelili italijanski organi (v nadaljnjem besedilu: italijanska pomoč) in še ni bila vrnjena, ter odobrene pomoči na konkurenco.
(8)
Zato mora Komisija sprejeti novo končno odločitev. Komisija lahko v skladu s sodno prakso Splošnega sodišča (7) pri tem upošteva samo informacije, ki jih je imela na voljo v tistem času, tj. 21. oktobra 2008 (glej oddelek 6.2.2 Časovni okvir analize).
2. OPIS
(9)
Zadevna pomoč je pomoč za prestrukturiranje. Predviden znesek pomoči je 31 milijonov EUR. Ta sredstva bo zagotovilo francosko ministrstvo za gospodarstvo, finance in zaposlovanje. Upravičenec do pomoči je FagorBrandt S.A., ki ima več podružnic, v katerih izvajajo dejavnosti proizvodnje in trženja.
(10)
Francoski organi trdijo, da se FagorBrandt S.A. s sredstvi, ki jih je imel na voljo, brez državne pomoči ne bi mogel soočiti s svojimi težavami. Neposredna subvencija v višini 31 milijonov EUR bo po mnenju Francije omogočila financiranje polovice stroškov prestrukturiranja (8).
(11)
Skupina FagorBrandt (v nadaljnjem besedilu: FagorBrandt) je v posredni lasti družbe Fagor Electrodomésticos S. Coop (v nadaljnjem besedilu: Fagor), zadruge, ustanovljene po španskem pravu. Kapital navedene zadruge je porazdeljen med približno 3 500 članov (zaposlenih - družbenikov), od katerih nihče ne more imeti v lasti več kot 25 % kapitala zadruge.
(12)
Fagor je tudi v skupini zadrug Mondragón Corporación Cooperativa (v nadaljnjem besedilu: MCC), znotraj katere vsaka zadruga ohranja svojo pravno in finančno neodvisnost. Fagor spada v oddelek „Proizvodi za dom“ sektorske skupine „Industrija“ znotraj skupine MCC.
(13)
Promet skupine FagorBrandt je v letu 2007 znašal 903 milijone EUR. Prisotna je v vseh kategorijah bele tehnike, zajema pa tri velike družine izdelkov: za pomivanje in pranje (pomivalni stroji, pralni stroji, sušilni stroji, pralno-sušilni stroji), hlajenje (hladilniki, zamrzovalne skrinje in zamrzovalne omare) in kuhanje (običajne pečice, mikrovalovne pečice, štedilniki, kuhalne plošče, nape).
3. RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA
(14)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke iz naslednjih petih razlogov: nevarnosti izigravanja prepovedi dodeljevanja pomoči za prestrukturiranje za nova podjetja; nevarnosti izigravanja obveznosti vračila nezdružljive pomoči; dvoma o ponovni vzpostavitvi dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja; nezadostnosti izravnalnih ukrepov; dvoma o omejitvi pomoči na najmanjšo potrebno in še zlasti o prispevku upravičenca.
3.1. Nevarnost izigravanja prepovedi dodeljevanja pomoči za prestrukturiranje za nova podjetja
(15)
Ker je bilo podjetje FagorBrandt ustanovljeno januarja 2002, je v smislu točke 12 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice o pomoči za prestrukturiranje) (9) veljalo za novo podjetje do januarja 2005, to je do treh let po ustanovitvi. To pomeni, da je bilo podjetje FagorBrandt novo podjetje ob davčni oprostitvi, ki mu je bila odobrena na podlagi člena 44f splošnega davčnega zakonika (v nadaljnjem besedilu: pomoč na podlagi člena 44f), pa tudi decembra 2003, ko je Komisija navedeno pomoč razglasila za nezdružljivo in odredila njeno vračilo (10). V skladu s točko 12 smernic o pomoči za prestrukturiranje podjetje torej ni bilo upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. Zato bi lahko dejstvo, da je Francija tako dolgo odlašala z izterjavo pomoči, ki je bila decembra 2003 razglašena za nezdružljivo, da se podjetje ni več štelo za novo podjetje in je bilo tako upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, pomenilo izigravanje prepovedi iz točke 12 smernic o pomoči za prestrukturiranje.
3.2. Nevarnost izigravanja obveznosti vračila nezdružljive pomoči
(16)
Ker se je Komisiji zdelo, da je večina priglašene pomoči namenjena financiranju vračila pomoči na podlagi člena 44f, je izrazila sum, da priglašena pomoč pomeni izigravanje obveznosti vračila navedene nezdružljive pomoči, njeni izterjavi pa jemlje bistvo in polni učinek.
3.3. Dvomi o dolgoročni sposobnosti preživetja podjetja
(17)
Komisija je imela glede ponovne vzpostavitve dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja dva pomisleka. Komisija je po eni strani ob ugotovitvi, da je bil pričakovani promet za leto 2007 za približno 20 % večji v primerjavi s predhodnim letom, zanimalo, na katerih podatkih temelji ta napoved. Po drugi strani je Komisija opozorila, da v načrtu prestrukturiranja ni navedeno, kako namerava FagorBrandt vrniti nezdružljivo pomoč, ki jo je prejela njegova italijanska podružnica.
3.4. Nezadostnost izravnalnih ukrepov
(18)
Komisija je tudi dvomila, ali je sprejemljivo, da se poleg že sprejetih izravnalnih ukrepov na podlagi načrta prestrukturiranja ne izvajajo dodatni izravnalni ukrepi. Komisija je opozorila, da:
(i)
smernice o pomoči za prestrukturiranje (točke od 38 do 41) nalagajo upravičencem, ki izpolnjujejo merilo za „veliko podjetje“, da morajo uvesti izravnalne ukrepe;
(ii)
bi po eni strani podjetje FagorBrandt brez pomoči zapustilo trg, po drugi strani pa so njegovi konkurenti večinoma evropska podjetja. Zaradi izginotja podjetja FagorBrandt bi lahko evropski konkurenti bistveno povečali svojo proizvodnjo in prodajo;
(iii)
se zdi, da vseh že izvedenih ukrepov na podlagi točke 40 smernic o pomoči za prestrukturiranje ni mogoče šteti za izravnalne ukrepe;
(iv)
je nazadnje sama poudarila, da se s smernicami, ki so se uporabljale ob proučitvi primerov Bull (11) in Euromoteurs (12), na katera se sklicuje Francija, niso nalagale obveznosti izvajanja izravnalnih ukrepov. Opozorila je tudi na druge večje razlike med navedenima primeroma in tem primerom.
3.5. Dvomi o prispevku upravičenca
(19)
Nazadnje je Komisija izrazila dvome o izpolnitvi pogojev iz točk 43 in 44 smernic o pomoči za prestrukturiranje. Po eni strani francoski organi vračila pomoči na podlagi člena 44f niso vključili v stroške prestrukturiranja, po drugi strani pa niso pojasnili izvora nekaterih zneskov, ki se štejejo za „lastni strošek upravičenca“.
4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
4.1. Pripombe podjetja Electrolux
(20)
Electrolux navaja, da je za spopadanje z izzivi svetovne konkurence uvedel obsežne in zelo drage načrte prestrukturiranja. Za ohranitev konkurenčnosti je bilo podjetje prisiljeno sprejeti drastične ukrepe, kot je zaprtje osmih tovarn v zahodni Evropi, katerih proizvodnja se je večinoma preselila v druge že delujoče tovarne po Evropi ter nove tovarne na Poljskem in Madžarskem. Večina podjetij iz sektorja bele tehnike je izvedla podobne operativne ukrepe prestrukturiranja. Zato je navedeno podjetje izrazilo pomisleke, ker bi podjetje FagorBrandt lahko prejelo podporo za reševanje iz položaja, ki ga mora preostali sektor urediti brez podobne pomoči. Pomoč naj bi izkrivljala konkurenco v škodo drugih podjetij.
4.2. Pripombe drugega konkurenta
(21)
Prvič, ta konkurent, ki želi ostati anonimen, meni, da načrtovana pomoč podjetju ne bo omogočila ponovne vzpostavitve dolgoročne sposobnosti preživetja. Po njegovem mnenju je za zagotovitev preživetja podjetja nujno potrebna obsežna industrijska reorganizacija. Vendar ta konkurent meni, da FagorBrandt nima na voljo sredstev za financiranje potrebnih naložb. Prav tako pomoč podjetju FagorBrandt ne bo pomagala doseči zadostne velikosti, da bi lahko izboljšalo svoj položaj v pogajanjih z velikimi distributerji, ki so bolj naklonjeni dobaviteljem z večjo prisotnostjo v Evropski uniji.
(22)
Drugič, konkurent meni, da pomoč ni omejena na najmanjšo potrebno, saj bi lahko podjetje FagorBrandt potrebna finančna sredstva za prestrukturiranje dobilo pri svojem delničarju in v zadrugi (to je skupini MCC, katere del je banka Caja Laboral), v katero je slednji vključen.
(23)
Tretjič, konkurent meni, da bi pomoč lahko prizadela konkurenco in trgovino med državami članicami. Po eni strani ima večina podjetij iz tega sektorja proizvodnjo v Evropi, zato se lahko štejejo za evropska podjetja. Azijski in turški konkurenti so pomembno prisotni samo pri nekaterih proizvodih. Po drugi strani je FagorBrandt peti akter na evropski ravni in ima močan položaj na francoskem, španskem in poljskem trgu. Zato konkurent meni, da brez izravnalnih ukrepov Komisija pomoči ne more razglasiti za združljivo.
(24)
Četrtič, pretekla dodelitev nezakonitih pomoči Francije in Italije vodi do dveh ugotovitev: po eni strani se težave podjetja FagorBrandt ponavljajo, kar postavlja pod vprašaj njegovo sposobnost preživetja, po drugi strani pa se bo priglašena pomoč verjetno uporabila za vračilo nezakonitih pomoči, kar bi pomenilo izigravanje obveznosti vračila.
4.3. Pripombe skupine FagorBrandt
(25)
Pripombe skupine FagorBrandt so podobne pripombam francoskih organov, ki so povzete v nadaljevanju.
5. STALIŠČA FRANCIJE
5.1. Stališča Francije v zvezi s sklepom o začetku postopka
(26)
Kar zadeva morebitno izigravanje prepovedi dodelitve pomoči za prestrukturiranje za nova podjetja, francoski organi ne zanikajo, da je treba FagorBrandt v skladu z točko 12 smernic o pomoči za prestrukturiranje v prvih treh letih po ustanovitvi šteti za „novo podjetje“. Vendar opozarjajo, da je vprašanje morebitne pomoči za prestrukturiranje za FagorBrandt postalo aktualno šele leta 2006, po težavah, ki so se začele leta 2004, in glede na poslabšanje njegovega finančnega položaja od leta 2005, to je v petem letu po ustanovitvi. Z drugimi besedami, podjetje ni imelo razlogov, da bi zaprosilo za pomoč za prestrukturiranje, preden se je znašlo v položaju, ko je bila ta pomoč upravičena, to je leta 2006. Zato je vprašanje morebitnega izigravanja pravila „treh let“ brezpredmetno.
(27)
V zvezi z možnostjo, da priglašena pomoč jemlje polni učinek obveznosti vračila, Francija opozarja, da podjetje ni v težavah samo zaradi vračila pomoči. Finančne težave so se namreč začele leta 2004, položaj pa se je močno poslabšal v letih 2005 in 2006. Kot je Komisija ugotovila v sklepu o začetku postopka, je to podjetje v težavah v smislu smernic o pomoči za prestrukturiranje. Francija iz tega sklepa, da je podjetje zato upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, če so izpolnjeni tudi drugi pogoji za tako pomoč. Vprašanje, ali bi se podjetje v letu 2007 ali 2008 lahko rešilo iz težav ali ne, če mu ne bi bilo treba vrniti pomoči, je brezpredmetno, saj je vračilo pomoči obvezno, in sicer že vse od negativne odločbe Komisije iz leta 2003 v zvezi z ureditvijo iz člena 44f. Zahteva za pomoč je torej upravičena prav zaradi nakopičenih finančnih težav, ki izhajajo iz stroškov prestrukturiranja, ki jih podjetje že nosi, nedokončanega prestrukturiranja in vseh drugih stroškov, ki jih mora prevzeti podjetje, vključno z vračilom pomoči.
(28)
Francoski organi v zvezi s ponovno vzpostavitvijo dolgoročne sposobnosti preživetja in s tem povezanima dvomoma iz sklepa o začetku postopka opozarjajo na naslednje. Napovedana 20-odstotna rast prometa v letu 2007 glede na leto 2006 temelji predvsem na spremenjenem obsegu dejavnosti skupine FagorBrandt v letu 2006. Glede neupoštevanja vračila nezakonite pomoči, ki jo je prejela italijanska podružnica (pomoč je bila dodeljena na podlagi prevzema dejavnosti proizvodnje električnih gospodinjskih aparatov podjetja Ocean Spa, ki ga je izvedlo podjetje Brandt Italia), francoski organi navajajo, da to vračilo ne bi smelo vplivati na sposobnost preživetja podjetja, glede na to, da bi moral biti končni znesek, ki bo bremenil Brandt Italia, manjši od 200 000 EUR, saj naj bi preostanek pokril prodajalec zadevnih dejavnosti.
(29)
Glede neobstoja izravnalnih ukrepov Francija ponavlja, da je podjetje že leta 2004 prodalo podružnico Brandt Components (obrat v Neversu). Poleg tega je družba zmanjšala proizvodno zmogljivost z ukinitvijo proizvodnje zamrzovalnih skrinj in samostoječih mikrovalovnih pečic. Francoski organi tudi opozarjajo, da je pomoč povzročila zelo majhno izkrivljanje, zaradi česar se zmanjša potreba po izravnalnih ukrepih. FagorBrandt ima namreč manj kot [0-5]-odstotni (13) tržni delež na evropski ravni, kar je zelo malo v primerjavi z njegovimi glavnimi konkurenti. Francoski organi poleg tega menijo, da lahko prisotnost podjetja na trgu prepreči oligopolne položaje. Francoski organi so med formalnim postopkom preiskave predlagali uvedbo dodatnih izravnalnih ukrepov.
(30)
Kar zadeva dvome Komisije o omejitvi pomoči na najmanjšo potrebno in lastnem prispevku upravičenca, francoski organi opozarjajo na naslednje. V zvezi z neupoštevanjem vračila pomoči pri stroških prestrukturiranja navajajo, da vračila nezdružljive pomoči ni mogoče vnaprej šteti za strošek prestrukturiranja. Glede „lastnega stroška upravičenca“, kot je poimenovan v priglasitvi, francoski organi pojasnjujejo, da so to bančna posojila.
5.2. Stališča Francije do pripomb zainteresiranih strani
(31)
Francija v zvezi s stališči podjetja Electrolux poudarja, da ukrepi prestrukturiranja, ki so jih uvedli Electrolux in drugi konkurenti, niso bili namenjeni reševanju iz težkega gospodarskega položaja, temveč krepitvi položaja na trgu bele tehnike. Francija tako meni, da položaj podjetja FagorBrandt ni primerljiv s položajem njegovih konkurentov, ki so imeli zaradi svoje velikosti na voljo tudi veliko večja finančna sredstva.
(32)
Francoski organi v zvezi s stališči podjetja, ki je želelo ostati anonimno, glede dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja FagorBrandt poudarjajo, prvič, da je podjetje FagorBrandt sprejelo ukrepe, ki so bili namenjeni „predvsem omejevanju izgub in povečanju varnostne rezerve, da bi lahko v nekaj letih dosegli boljši položaj na trgu, zlasti z razvojem […]“.
(33)
Francoski organi v zvezi s trditvijo, da pomoč ni omejena na najmanjšo, ker bi FagorBrandt lahko financirali njegovi delničarji, poudarjajo, da MCC ni holding, ampak zadružna organizacija. Vsaka zadruga v tej zadružni organizaciji, vključno z družbo Fagor ali banko Caja Laboral, je samostojna in odvisna od odločitev svojih delavcev - zadružnikov, ki so njeni lastniki. FagorBrandt tako lahko računa samo na finančno pomoč družbe Fagor, ki je omejena na svoje trenutne zmogljivosti. Zaradi prevzema podjetja FagorBrandt se je manevrski prostor družbe Fagor pri razpolaganju z likvidnimi sredstvi zmanjšal, in Fagor danes ne more odobriti finančnih sredstev nad določenim pragom.
(34)
Tretjič, francoski organi v odgovor na domnevne negativne učinke na konkurenco opozarjajo na protislovja v pripombah zainteresirane strani, ki je želela ostati anonimna. Ta po eni strani trdi, da naj bi pomoč vplivala na pogoje konkurence na evropskem trgu. Po drugi strani pa trdi, da je podjetje FagorBrandt premajhno v primerjavi z največjimi podjetji, kar ogroža njegovo sposobnost preživetja. Francoski organi poleg tega v zvezi z neobstojem izravnalnih ukrepov opozarjajo, da so že izvedli veljavne izravnalne ukrepe in da predlagajo izvedbo novih.
(35)
Četrtič, Francija v odgovor na trditve, ki se opirajo na predhodno dodelitev nezakonite pomoči Francije in Italije, opozarja, da ta nezakonita pomoč ni bila namenjena programu prestrukturiranja podjetja, ampak sistemu spodbujanja ohranjanja delovnih mest na njenem ozemlju. Sicer pa Francija na podlagi informacij, ki jih je podjetje FagorBrandt Komisiji predložilo 17. decembra 2007, poudarja, da ni prave povezave med zneskom dodeljene pomoči (približno 20 milijonov EUR neto pomoči po odbitku davkov) in zneskom nezdružljive pomoči (približno 27,3 milijona EUR po izračunu obresti). Poleg tega se stroški prestrukturiranja ocenjujejo na 62,5 milijona EUR, torej močno presegajo znesek zaprošene pomoči za prestrukturiranje. In nazadnje, opozarjajo na zamenljivost izdatkov.
(36)
Kar zadeva stališča, ki jih je Komisiji predložilo podjetje FagorBrandt, francoski organi navajajo, da se z njegovimi pojasnili lahko samo strinjajo, še toliko bolj, ker dopolnjujejo njihove lastne ugotovitve.
6. OCENA POMOČI
6.1. Obstoj pomoči v smislu člena 107(1) PDEU
(37)
Komisija ugotavlja, da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Pomoč se izvaja v obliki subvencije francoske vlade, zato se financira iz državnih virov in jo je mogoče pripisati državi. Ukrep se nanaša samo na podjetje FagorBrandt in je torej selektiven. S subvencijo se je podjetju FagorBrandt zagotovila prednost, saj je tako to podjetje dobilo dodatna sredstva in mu ni bilo treba prenehati z izvajanjem svojih dejavnosti. Ta ukrep bi torej lahko izkrivljal konkurenco med proizvajalci bele tehnike. Za trg bele tehnike so namreč značilni pomembni trgovinski tokovi med državami članicami. Zato Komisija ugotavlja, da priglašeni ukrep vključuje državno pomoč. Francija te ugotovitve ne izpodbija.
6.2. Pravna podlaga za oceno
6.2.1. Pravna podlaga združljivosti pomoči
(38)
Člen 107(2) in (3) PDEU določa odstopanja od splošne nezdružljivosti, določene v odstavku 1 navedenega člena. Odstopanja, določena v členu 107(2) PDEU, se v obravnavanem primeru očitno ne uporabljajo.
(39)
Komisija v zvezi z odstopanji, določenimi v členu 107(3) PDEU, ugotavlja, da se uporablja samo odstopanje iz točke (c) navedenega odstavka, ker cilj pomoči ni regionalen in ker se odstopanje iz točke (b) navedenega odstavka očitno ne uporablja. Ta točka določa odobritev državne pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. V tem primeru ni dvoma, da je bila pomoč dodeljena za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja v težavah. Komisija je v smernicah o pomoči za prestrukturiranje pojasnila, kako ocenjuje združljivost takih pomoči. Pravna podlaga za oceno bodo torej navedene smernice. Komisija meni, da v obravnavanem primeru ne bi bilo mogoče uporabiti nobenega drugega okvira Skupnosti. Sicer pa se Francija ni sklicevala na nobeno drugo odstopanje od PDEU. Poleg tega nobena od zainteresiranih strani ni nasprotovala izbiri te pravne podlage, ki je bila navedena že v sklepu o začetku postopka.
6.2.2. Časovni okvir analize
(40)
Potem ko Komisija eno od svojih odločb razglasi za nično, mora v skladu s sodno prakso Splošnega sodišča (14) njena nova analiza temeljiti izključno na informacijah, ki jih je imela v času sprejetja odločbe, ki je bila razglašena za nično, tj. v obravnavanem primeru 21. oktobra 2008.
(41)
Dogodki, ki so se morda zgodili po 21. oktobru 2008, se torej ne smejo upoštevati. Spremembe v zvezi s tržnim gibanjem ali položajem upravičenca do pomoči je treba izključiti iz analize. Prav tako Komisija ne upošteva obdobja izvajanja načrta prestrukturiranja po oktobru 2008 (15).
(42)
Komisija poleg tega ni dolžna ponovno preiskati zadeve niti je dopolniti z novim tehničnim strokovnim znanjem (16). Razglasitev ničnosti akta, ki pomeni konec večfaznega upravnega postopka, ne povzroči nujno ničnosti celotnega postopka. Če se, tako kot v obravnavanem primeru, analiza Komisije kljub preiskovalnim dejanjem, ki omogočajo izčrpno analizo združljivosti pomoči, izkaže za nepopolno, in tako povzroči nezakonitost odločbe, je mogoče postopek za nadomestitev te odločbe nadaljevati na podlagi že izvedenih preiskovalnih dejanj (17).
(43)
Ker mora nova analiza Komisije temeljiti izključno na informacijah, ki so bile na voljo oktobra 2008, to je na informacijah, o katerih so se francoski organi in FagorBrandt že opredelili, se z njimi ni treba ponovno posvetovati (18). Nazadnje, pravica tretjih zainteresiranih strani, da predložijo svoja stališča, je bila zagotovljena z objavo obvestila o začetku postopka v Uradnem listu (19), nobena določba Uredbe št. 659/1999 pa ne določa, da jim je treba to možnost dati ponovno, če se začetni načrt prestrukturiranja spremeni med presojo (20).
(44)
Ta sklep tako temelji izključno na elementih, ki so bili na voljo 21. oktobra 2008.
6.3. Upravičenost podjetja do pomoči za prestrukturiranje
(45)
Podjetje je upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, če se, prvič, lahko šteje za podjetje v težavah, kot je določeno v oddelku 2.1 smernic o pomoči za prestrukturiranje.
(46)
Komisija je v točki 24 sklepa o začetku postopka navedla, da gre verjetno za podjetje v težavah v smislu točke 11 smernic o pomoči za prestrukturiranje. V točki 27 sklepa o začetku postopka je tudi navedla, da se je v skladu s točko 13 smernic o pomoči za prestrukturiranje podjetje znašlo v prevelikih težavah, da bi ga lahko financiral njegov španski delničar. V nasprotju s to predhodno oceno pa konkurent, ki je želel ostati anonimen, meni, da bi lahko podjetje FagorBrandt od družbe Fagor in skupine MCC prejelo potrebno finančno pomoč za rešitev težav. Preučiti je torej treba, ali je treba spremeniti predhodno oceno iz sklepa o začetku postopka. Komisija ugotavlja, da trditev konkurenta temelji na časopisnem članku (21), v katerem je navedeno, da lahko Fagor verjetno brez težav pridobi sredstva na finančnih trgih. Vendar Komisija opozarja, da je bil navedeni članek objavljen aprila 2005 in da se je finančni položaj družbe Fagor pozneje močno poslabšal. Francoski organi v zvezi s tem opozarjajo, da so se finančni dolgovi družbe Fagor (brez konsolidacije dolgov skupine FagorBrandt) v letu 2005 potrojili, zlasti zaradi nakupa delnic podjetja FagorBrandt in velikih industrijskih naložb v Fagor. Poleg tega je družba Fagor v letu 2006 vložila 26,9 milijona EUR kapitala v podjetje FagorBrandt. Vsi ti dejavniki so tako rekoč izčrpali sposobnost zadolževanja zadruge, katere stopnja zadolženosti je močno presegla splošno dovoljene pragove.
(47)
Poleg tega so francoski organi pojasnili, da je Fagor, edini delničar skupine FagorBrandt, zadruga delavcev - družbenikov, ustanovljena po španskem pravu. Njen kapital je porazdeljen med približno 3 500 članov, ki so izključno zaposleni - družbeniki, od katerih nihče ne more imeti v lasti več kot 25 % kapitala zadruge.
(48)
Zaradi te pravne oblike Fagor ne more zagotoviti povečanja kapitala, tj. možnosti, ki je na voljo tretjim vlagateljem. Zadruga lahko svoj kapital poveča samo tako, da vključi svoje lastne člane, katerih finančne sposobnosti so omejene z njihovimi lastnimi prihranki. Edina možnost za financiranje svojega razvoja, ki jo ima na voljo, je najemanje posojil pri bankah ali izdajanje obveznic.
(49)
Kar zadeva skupino MCC, gre za skupino zadrug, v katero je vključena tudi družba Fagor. Znotraj te skupine vsaka zadruga ohranja svojo pravno in finančno neodvisnost. Z drugimi besedami, med družbo Fagor in skupino MCC ni nobene kapitalske povezave. Skupina MCC torej ni holding, temveč zadružna organizacija. Vsaka zadruga v tej skupini, vključno z družbo Fagor ali banko Caja Laboral, je samostojna in odvisna od odločitev svojih zaposlenih - zadružnikov, ki so njeni lastniki. Odnosov med skupino MCC in njenimi člani torej ni mogoče razumeti kot odnosov v običajni skupini s kapitalskimi povezavami.
(50)
Posledično skupina MCC zaradi svoje pravne oblike ni mogla pridobiti sredstev kot delniška družba in je ni mogoče šteti za matično družbo v smislu točke 13 smernic o pomoči za prestrukturiranje. FagorBrandt je torej lahko računal samo na pomoč svoje matične družbe Fagor v okviru njenih finančnih zmožnosti.
(51)
Komisija torej meni, da ni potrebna ponovna proučitev ocene iz sklepa o začetku postopka glede upravičenosti podjetja na podlagi točk 11 in 13 smernic o pomoči za prestrukturiranje.
(52)
Kar zadeva upravičenost podjetja glede na pogoje iz oddelka 2.1 smernic o pomoči za prestrukturiranje, je v sklepu o začetku postopka naveden en sam dvom, in sicer o morebitnem izigravanju prepovedi pomoči za prestrukturiranje za nova podjetja (glej oddelek 3, „Razlogi za sprožitev postopka“).
(53)
Komisija je proučila finančno stanje podjetja, ki je prikazano v preglednici 1 spodaj. Jasno je, da podjetje v prvih treh letih po ustanovitvi tudi ob morebitnem vračilu pomoči na podlagi člena 44f ni izpolnjevalo meril iz točk 10 in 11 smernic o pomoči za prestrukturiranje, da bi se lahko štelo za podjetje v težavah: kar zadeva točko 10 smernic o pomoči za prestrukturiranje, je očitno, da podjetje tudi ob morebitnem vračilu pomoči v višini 22,5 milijona EUR že leta 2004 (to pomeni v prvih mesecih po dokončni negativni odločbi Komisije) še ne bi izgubilo polovice svojega osnovnega kapitala iz leta 2004. Kar zadeva točko 11 smernic o pomoči za prestrukturiranje, bi podjetje tudi ob morebitnem vračilu pomoči v višini 22,5 milijona EUR že leta 2004 imelo izgube samo v enem letu (2004), kar ne zadostuje, da bi se lahko na podlagi navedene točke štelo za podjetje v težavah. Ugotoviti je torej treba, da so se finančne težave skupine FagorBrandt povečevale od leta 2005, tako da bi se lahko podjetje štelo za podjetje v težavah v smislu smernic o pomoči za prestrukturiranje (to pomeni podjetje, katerega težave bi „brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe“) brez dvoma od naslednjega leta (glede na obveznost vračila pomoči na podlagi člena 44f), zagotovo pa leta 2007.
Preglednica 1
V milijonih EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Promet
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Bruto marža
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Neto rezultat
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Lastna sredstva
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Komisija je tudi navedla, da je skupina Fagor v prvem četrtletju leta 2005 sprejela odločitev o nakupu 90 % delnic podjetja v višini [150-200] milijonov EUR. To dokazuje, da trg ni menil, da je to podjetje v težavah v smislu smernic za pomoč za prestrukturiranje, torej podjetje, katerega težave bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe.
(55)
Komisija na podlagi navedenega meni, da podjetja, ustanovljenega januarja 2002, v prvih treh letih po ustanovitvi ne bi bilo mogoče šteti za podjetje v težavah, tudi če bi takoj vrnilo pomoč na podlagi člena 44f. Zato meni, da odlašanje Francije z izterjavo pomoči na podlagi člena 44f do januarja 2005, to je do treh let po ustanovitvi podjetja FagorBrandt, ni pomenilo, da se je podjetje, ki bi v nasprotnem primeru izginilo s trga, umetno ohranjalo pri življenju. Meni tudi, da v tem obdobju podjetje ni imelo razloga, da bi zaprosilo za pomoč za prestrukturiranje. Komisija na podlagi navedenega meni, da odlašanje Francije z izterjavo pomoči na podlagi člena 44f do januarja 2005 ne pomeni izigravanja prepovedi pomoči za prestrukturiranje za nova podjetja v smislu točke 12 smernic o pomoči za prestrukturiranje.
(56)
Skratka, dvomi o upravičenosti podjetja so odpravljeni, in Komisija meni, da so izpolnjeni pogoji iz oddelka 2.1 smernic o pomoči za prestrukturiranje.
6.4. Določbe v zvezi s predhodno nezakonito in nezdružljivo pomočjo
6.4.1. Pomoč, ki jo je odobrila Francija
(57)
S sklicevanjem na točko 23 smernic o pomoči za prestrukturiranje in dejstvo, da je priglašena pomoč očitno namenjena financiranju vračila pomoči na podlagi člena 44f, je Komisija v točki 30 sklepa o začetku postopka navedla dvom, ali priglašena pomoč pomeni izigravanje obveznosti vračila ter ji jemlje bistvo in polni učinek.
(58)
Komisija je pri presoji tega vprašanja upoštevala naslednje elemente.
(59)
Prvič, v skladu z ustaljeno sodno prakso se z vračilom nezdružljive pomoči z obrestmi omogoči, da se znova vzpostavi stanje pred dodelitvijo pomoči in se tako odpravi izkrivljanje konkurence, ki ga je taka pomoč povzročila. Zato naj bi se v obravnavanem primeru z vračilom pomoči na podlagi člena 44f z obrestmi - kar je pogoj za izplačilo nove pomoči - znova vzpostavilo stanje pred njeno dodelitvijo.
(60)
Drugič, podjetje je upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. Prvič, glavni vzrok finančnih težav podjetja namreč ni vračilo nezdružljive pomoči. Vzroki zanje so drugje, povezani pa so z vzrokom za nastale izgube po letu 2004 (glej preglednico 1). Prihodnje vračilo nezdružljive pomoči bo le še povečalo te težave, vse dokler jih podjetje ne bo več moglo reševati brez državne pomoči. Drugič, izveden je bil načrt prestrukturiranja dejavnosti, katerega stroški znašajo 62,5 milijona EUR. To dokazuje, da operativno prestrukturiranje, ki je nujno potrebno za ponovno vzpostavitev dobičkonosnosti dejavnosti, povzroča zelo visoke stroške, ki so višji od vračila pomoči na podlagi člena 44f, ki brez obresti znaša 22,5 milijona EUR. Ta dejstva kažejo, da je FagorBrandt podjetje v težavah, katerega obstoj je ogrožen. Kot vsako podjetje v takem položaju je torej upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, če so izpolnjeni drugi pogoji iz smernic o pomoči za prestrukturiranje.
(61)
Tretjič, Komisija je v odločbi iz leta 1991 v zadevi Deggendorf (22) na podlagi ugotovitve, da „bi nezakonito dodeljena pomoč, ki je Deggendorf noče vrniti že od leta 1986, in nova pomoč […] imeli kumulativen učinek, saj bi tej družbi prinesli pretirano in neupravičeno prednost, ki bi spremenila trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“, menila, da je nova pomoč združljiva, vendar „morajo organi […] odložiti izplačilo pomoči za družbo Deggendorf […], dokler ne izterjajo nezdružljive pomoči […]“. Sodišče je v sodbi z dne 15. maja 1997 (23) potrdilo pristop, ki ga je uporabila Komisija. Odtlej je Komisija sprejela več odločb, v katerih je uporabila enak pristop, to je da se nova pomoč šteje za združljivo, če se njeno izplačilo odloži do vračila nezakonite pomoči (24). Komisija ugotavlja, da v obravnavanem primeru ni razloga, če nova pomoč izpolnjuje pogoje iz smernic o pomoči za prestrukturiranje, da ne bi uporabili pristopa iz zadeve Deggendorf, to je da se nova pomoč šteje za združljivo, če se njeno izplačilo odloži do izterjave pomoči na podlagi člena 44f.
(62)
Na podlagi navedenih ugotovitev so bili dvomi Komisije odpravljeni.
(63)
V tem smislu želi Komisija pojasniti naslednje. S točko 23 smernic o pomoči za prestrukturiranje se Komisiji nalaga, naj na podlagi proučitve pomoči za prestrukturiranje „upošteva […] najprej kumulativni učinek stare pomoči in nove pomoči in nato dejstvo, da stara pomoč ni bila povrnjena“. Kot je navedeno v opombi 2 v točki 23 v smernicah o pomoči za prestrukturiranje, ta določba temelji na zgoraj navedeni sodbi Deggendorf (25). V obravnavanem primeru se je Francija zavezala, da bo pred izplačilom nove pomoči izterjala pomoč na podlagi člena 44f. Komisija mora v tej odločbi v skladu z navedeno sodno prakso v zadevi Deggendorf to zavezo spremeniti v pogoj za združljivost priglašene pomoči. Tako bo zagotovila, da se predhodna pomoč ne kumulira z novo pomočjo in da se predhodna pomoč povrne.
6.4.2. Nezakonita italijanska pomoč
(64)
Brandt Italia, italijanska podružnica podjetja FagorBrandt, na dan 21. oktobra 2008 še ni povrnila dela pomoči, ki so ji jo dodelili italijanski organi. Komisija je v odločbi z dne 30. marca 2004 to pomoč razglasila za nezdružljivo (26).
(65)
V takem primeru, kot je bilo opozorjeno v uvodni izjavi (61), sodna praksa v zadevi Deggendorf (27) potrjuje, da Komisija ne prekorači svoje diskrecijske pravice, če kot pogoj za izplačilo nove pomoči določi predhodno vračilo prejšnje pomoči. Kadar Komisija kot pogoj za dodelitev načrtovane pomoči določi predhodno vračilo ene ali več prejšnjih pomoči, ni dolžna analizirati kumulativnega učinka teh pomoči na konkurenco, pri čemer se s takim pogojem prepreči, da bi se prednost, ki jo daje načrtovana pomoč, kumulirala s prednostjo, ki so jo dajale prejšnje pomoči (28).
(66)
Zato Komisija v okviru svoje prakse odločanja daje prednost vračilu nezdružljivih pomoči pred izplačilom novih pomoči (29) in ne izvajanju točke 23 smernic o pomoči za prestrukturiranje, v skladu s katero lahko upošteva kumulativni učinek nezakonite pomoči in nove pomoči.
(67)
Vendar zaradi posebnih okoliščin v obravnavanem primeru Komisija namerava izvajati točko 23 smernic o pomoči za prestrukturiranje. Zato mora Komisija v tem primeru sprejeti nov sklep, ker je Sodišče prve stopnje odločbo z dne 21. oktobra 2008 razglasilo za nično. V tem okviru Komisija ne more upoštevati informacij, ki jih ni imela na voljo na dan sprejetja prve odločbe. Komisija torej ne more upoštevati novih obveznosti, ki jih je prevzela država članica po tem datumu, niti pogojev za vračilo nezakonitih pomoči, sprejetih po tem datumu.
(68)
Zato mora Komisija analizirati kumulativni učinek italijanske pomoči in priglašene pomoči za prestrukturiranje na konkurenco, kar zahteva tudi Splošno sodišče v sodbi z dne 14. februarja 2012 (30).
(69)
Vendar je treba najprej določiti znesek italijanske pomoči, ki bi ga bilo treba upoštevati na dan 21. oktobra 2008.
(70)
FargotBrandt ocenjuje, da bi moralo biti vračilo italijanske pomoči, naloženo družbi Brandt Italia, po vsej verjetnosti manjše od 200 000 EUR.
(71)
Zato je podjetje FagorBrandt prek posrednice svoje podružnice Brandt Italia leta 2003 izvedlo nakup tovarne Verolanuova in njenih sredstev od družbe Ocean, ki je bila v stečajnem postopku. Cena, ki jo je Brandt Italia ponudila za zadevna sredstva, je znašala 10 milijonov EUR.
(72)
Ker so stečajni upravitelji družbe Ocean menili, da je ta znesek prenizek, so italijanski organi želeli določbe, ki izhajajo iz ureditev „Mobilita“ in „Cassa Integrazione“, tj. določbe, ki so bile razglašene za združljive z veljavno evropsko zakonodajo, razširiti na takšne ponudbe za prevzem. Te določbe med drugim določajo, da so podjetja, ki najemajo brezposelne delavce, lahko oproščena plačila socialnih prispevkov. Cilj razširitve teh ukrepov je bil doseči, da bi se dobiček pridobitelja povečal sorazmerno s ceno nakupa zadevnih sredstev.
(73)
Italijanski organi so zato 14. februarja 2003 sprejeli uredbo z zakonsko močjo, ki določa, da je kupec sredstev katere koli družbe, ki je v stečajnem postopku in ki zaposluje več kot 1 000 delavcev, lahko upravičen do oprostitve plačila socialnih in drugih prispevkov za vsakega prevzetega delavca. Družba Brandt Italia je bila zaradi nakupa dejavnosti proizvodnje električnih gospodinjskih aparatov podjetja Océan SpA, ki ga je izvedla 7. marca 2003, upravičena do te ureditve, sprejete na podlagi zadevne uredbe z zakonsko močjo. Zato se je nakupna cena, ki jo je predlagala družba Brandt Italia, povečala za znesek teh oprostitev plačila, ocenjen na 8,5 milijona EUR, in je na koncu znašala 18,5 milijona EUR.
(74)
Komisija je v odločbi z dne 30. marca 2004 (31) navedla, da uredba z zakonsko močjo z dne 14. februarja 2003, ki je bila spremenjena v zakon 17. aprila 2003, pomeni shemo nezakonite in nezdružljive pomoči. Potem ko je bila družba Brandt Italia seznanjena s to odločbo Komisije, je 5. julija 2004 od gospodarskega sodišča v Brescii prejela odredbo o zasegu zadnjega obroka plačila nakupne cene (5,7 milijona EUR), nato pa je pri organih, vključenih v postopek v zvezi s podjetjem Ocean, vložila zahtevek za izterjavo presežno izplačanega zneska. Družba Brandt Italia je menila, da bi morala Italija vračilo nezakonite pomoči odrediti dejanskemu upravičencu takšne pomoči.
(75)
Kljub temu, da je bil upravičenec do zadevne pomoči na podlagi sheme pomoči, ki jo je Komisija obsodila, družba Brandt Italia (družba, ki je bila dejansko upravičena do oprostitve plačila), je podjetje FagorBrandt menilo, da so bile končne koristi te pomoči skoraj v celoti prenesene na upnike, ki so jih navedli stečajni upravitelji družbe Ocean, in sicer zaradi povečanja nakupne cene sredstev (povečanje cene za 8,5 milijona EUR v primerjavi z dejansko odobrenimi oprostitvami v znesku 8 624 283 EUR). Zato so francoski organi menili, da preostali znesek, ki ga mora poravnati družba Brandt Italia/FagorBrandt znaša 124 283 EUR, pri čemer je treba temu znesku prišteti še obresti.
(76)
Vendar so italijanski organi Komisiji predložili informacije, na podlagi katerih je bilo takšno sklepanje zavrnjeno.
(77)
Italijanski organi so 13. maja 2008 Komisiji predložili dve sodbi, ki jih je sprejelo sodišča v Brescii. Ti dve sodbi sta povezani s sporom med nacionalnim inštitutom za socialno varnost (INPS) in družbo Brandt Italia glede določitve zneska pomoči, in sicer oprostitev plačila socialnih prispevkov, do katerih je bila upravičena družba Brandt Italia.
(78)
S prvo sodbo z dne 1. februarja 2008 je bil odložen nalog za izterjavo, ki ga je INPS 18. decembra 2007 izdal zoper družbo Brandt Italia. INPS je vložil pritožbo zoper to sodbo. Prizivno sodišče je 29. aprila 2008 razveljavilo odlog naloga za izterjavo.
(79)
Tretja sodba z dne 8. julija 2008, ki je bila predložena Komisiji 20. oktobra 2008, je potrdila stališče INPS, da mora družba Brandt Italia pomoč vrniti v celoti. O tej sodbi je bila družba Brandt Italia obveščena 15. septembra 2008.
(80)
Komisija mora torej na podlagi teh informacij določiti znesek pomoči, ki ga mora družba Brandt Italia/FagorBrandt vrniti in ki ga je bilo mogoče oceniti na dan 21. oktobra 2008. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je sodišče v Brescii v sodbi z dne 8. julija 2008 družbi Brandt Italia naložilo vračilo zneska v višini 8 890 878,02 EUR.
(81)
Vendar Komisija ocenjuje, da je treba od tega zneska odšteti še znesek zaseženih sredstev v višini 5,7 milijona EUR. Družba Brandt Italia po sprejetju sodbe gospodarskega sodišča v Brescii z dne 5. julija 2004 ni več razpolagala s tem začasno blokiranim zneskom. Ta odločitev je bila sprejeta na podlagi odločbe Komisije z dne 30. marca 2004, pri čemer je bil torej zadevni znesek blokiran zaradi predvidene izterjave. Zato se je 21. oktobra 2008 lahko predvidevalo, da bi ta znesek lahko bil namenjen vračilu dela zadevne pomoči. To ugotovitev potrjuje dejstvo, da:
-
je v odločbi Komisije z dne 30. marca 2004 v uvodni izjavi (18) navedeno, da so lahko do sheme sporne pomoči upravičeni kupci podjetij v težavah in tudi podjetja v finančnih težavah. Z drugimi besedami, predvideno je bilo, da bo vsaj del sredstev, ki jih je treba vrniti, morala zagotoviti družba Ocean,
-
v sodbi sodišča v Brescii z dne 8. julija 2008 je navedeno, da je ta blokiran znesek na depozitnem računu in da je torej „očitno“, da bi se lahko ta znesek uporabil za delno vračilo INPS.
(82)
Zato Komisija ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav (76) do (81) meni, da končni znesek italijanske pomoči, ki ga je treba upoštevati za namene te analize, znaša 3 190 878,02 EUR, pri čemer je treba temu znesku prišteti še obresti do 21. oktobra 2008.
(83)
Kar zadeva obresti, Komisija meni, da datum, ki ga je treba upoštevati za določitev njihovega zneska, ni datum dejanskega vračila pomoči, temveč datum razglasitve ničnosti odločbe, saj v tem primeru Komisija analizira združljivost francoske pomoči na dan 21. oktobra 2008. Francoska pomoč se je 21. oktobra 2008 kumulirala z italijansko pomočjo in je vključevala obresti do tega datuma. Zato mora Komisija upoštevati kumulacijo teh elementov in zadevnemu znesku ne sme prišteti obresti do datuma dejanske izterjave.
(84)
Poleg tega bo prednost, ki je bila pridobljena z obrestmi od 21. oktobra 2008 do datuma dejanske izterjave, odpravljena s samo izterjavo, ki bo morala zadevne obresti vključevati.
(85)
Podjetje FagorBrandt je imelo na voljo znesek v višini 3 190 878,02 EUR (plus obresti) poleg pomoči v višini 31 milijonov EUR, ki so mu jo dodelili francoski organi. Ta prednost vpliva na konkurenco: podjetje je imelo na voljo dodatna denarna sredstva, ki jih v običajnih tržnih pogojih ne bi imelo (tj. brez nezdružljive italijanske pomoči).
(86)
V skladu s točko 23 smernic za prestrukturiranje in s sodbo Splošnega sodišča z dne 14. februarja 2012 namerava Komisija analizirati kumulativen učinek italijanske pomoči in pomoči za prestrukturiranje v okviru analize združljivosti pomoči za prestrukturiranje.
(87)
Komisija s to analizo kumulativnega učinka zagotovi dvojni nadzor. Po eni strani mora Komisija preveriti, ali izravnalni ukrepi (glej uvodno izjavo (89) in naslednje, predvsem uvodno izjavo (114) in naslednje) omogočajo natančno izravnavo vpliva na konkurenco, povzročenega zaradi dodatnih denarnih sredstev, ki jih je imelo na voljo podjetje FagorBrandt. Po drugi strani Komisija namerava zagotoviti, da v lastni prispevek upravičenca ni všteta nobena pomoč (glej uvodno izjavo (151) in naslednje). Dejansko ni mogoče izključiti možnosti, da bi bil lahko v lastni prispevek, ki ga je načrtovalo podjetje, vštet ta znesek.
(88)
Komisija lahko zaradi tega dvojnega nadzora določi nove pogoje za zadevno državo članico neodvisno od morebitnih predlogov te države (ki jih v tem primeru Komisija ne bi mogla upoštevati, če bi bili predlogi sprejeti po 21. oktobru 2008). Kot je potrjeno v točki 46 smernic o pomoči za prestrukturiranje, „lahko Komisija določi kakršne koli pogoje in obveznosti, za katere meni, da so potrebni zato, da se prepreči, da bi pomoč izkrivila konkurenco v tolikšni meri, ki bi bila v nasprotju s skupnim interesom, v primeru da se zadevna država članica ni zavezala k sprejetju takšnih pravil“.
6.5. Preprečevanje čezmernega izkrivljanja konkurence
6.5.1. Analiza nujnosti izravnalnih ukrepov
(89)
Točka 38 smernic o pomoči za prestrukturiranje določa, da lahko Komisija odobri pomoč za prestrukturiranje samo, če se sprejmejo izravnalni ukrepi za zmanjšanje negativnih učinkov pomoči na pogoje trgovanja. V nasprotnem primeru je treba za pomoč šteti, da je „v nasprotju s skupnimi interesi“, in jo razglasiti za nezdružljivo s skupnim trgom. Ta pogoj se pogosto izrazi z omejitvijo prisotnosti, ki jo podjetje lahko ohrani na trgu ali trgih po koncu obdobja prestrukturiranja.
(90)
Francija je v priglasitvi trdila, da se izravnalni ukrepi v obravnavanem primeru ne zdijo nujni, zlasti ker naj pomoč ne bi imela učinkov čezmernega izkrivljanja. Komisija v točkah 37, 38 in 40 sklepa o začetku postopka na kratko pojasnjuje, zakaj to trditev zavrača.
(91)
V naslednjih uvodnih izjavah Komisija podrobneje pojasnjuje, zakaj pomoč po njenem mnenju povzroča izkrivljanje in zakaj je izvajanje izravnalnih ukrepov nujno potrebno, v nasprotju s trditvami francoskih organov.
(92)
Kot je bilo že navedeno, je podjetje FagorBrandt prisotno v sektorju proizvodnje bele tehnike in njenega trženja pri distributerjih (v nasprotju z distribucijo in prodajo posameznikom). Glede geografske razsežnosti trga bele tehnike je Komisija v preteklosti menila, da zajema najmanj celotno Evropsko unijo, zlasti ker ni vstopnih ovir ter zaradi tehničnega usklajevanja in razmeroma nizkih prevoznih stroškov (32). Podatki, ki so jih predložili FagorBrandt in dva konkurenta, ki sta poslala pripombe, potrjujejo, da ima trg razsežnost Evropske unije.
(93)
Komisija meni, da pomoč za prestrukturiranje že sama po sebi pomeni izkrivljanje konkurence, ker upravičencu preprečuje umik s trga in tako zavira razvoj konkurenčnih podjetij. Taka pomoč torej zavira umik najmanj uspešnih podjetij, ki je „običajen del delovanja trga“, kot je navedeno v točki 4 smernic o pomoči za prestrukturiranje. Priglašena pomoč za podjetje FagorBrandt torej povzroča navedeno izkrivljanje konkurence. Vendar Komisija ugotavlja, da naslednji dejavniki omejujejo obseg takega izkrivljanja konkurence. Prvič, FagorBrandt ima na evropskem trgu bele tehnike največ [0-5]-odstotni delež (33). Drugič, na tem trgu so štirje konkurenti z več kot 10-odstotnim tržnim deležem (Indesit, Whirlpool, BSH in Electrolux) (34). Tudi konkurent, ki je želel ostati anonimen, priznava, da je FagorBrandt razmeroma majhen akter na evropskem trgu (glej zgornje dvome, ki jih je ta konkurent imel o ponovni vzpostavitvi sposobnosti preživetja podjetja in njegovi majhnosti), njegov tržni delež pa se zmanjšuje (35). Tretjič, znesek pomoči je omejen glede na promet, ki ga FagorBrandt ustvarja v Evropi (pomoč pomeni manj kot 4 % prometa iz leta 2007), še bolj pa glede na promet štirih glavnih akterjev na trgu, katerih promet je večji od prometa skupine FagorBrandt (36).
(94)
Medtem ko je v prejšnji uvodni izjavi analizirano izkrivljanje konkurence zaradi pomoči, je treba, kot je navedeno v točki 38 smernic o pomoči za prestrukturiranje, v kateri se odraža člen 107(3)(c) PDEU, analizirati obseg „škodljivih učinkov na pogoje trgovanja“ med državami članicami. Kot je bilo navedeno že v točki 38 sklepa o začetku postopka, pomoč izkrivlja izbiro kraja za opravljanje gospodarskih dejavnosti med državami članicami, posledično pa tudi trgovanje med njimi. FagorBrandt je podjetje, ki ima veliko večino proizvodnih dejavnosti in zaposlenih v Franciji ([80-100] % proizvedene količine podjetje proizvede v Franciji). Brez pomoči francoske države bi se podjetje FagorBrandt hitro umaknilo s trga. Proizvodi, ki prihajajo iz proizvodnih obratov skupine FagorBrandt, v glavnem konkurirajo proizvodom, ki jih konkurenti proizvajajo v drugih državah članicah (37). Zato bi zaradi izginotja podjetja FagorBrandt ti evropski konkurenti lahko precej povečali svojo prodajo in s tem tudi proizvodnjo. Zaradi pomoči se bodo v Franciji ohranile proizvodne dejavnosti, ki bi se v nasprotnem primeru preselile v druge države članice. Pomoč ima torej škodljiv učinek na pogoje trgovanja, saj konkurentom s sedežem v drugih državah članicah zmanjšuje možnosti izvoza v Francijo (38). S pomočjo se tudi zmanjšujejo možnosti za prodajo v države, v katere bo podjetje FagorBrandt še naprej izvažalo svoje proizvode. Glede na prodajni obseg skupine FagorBrandt in število s tem povezanih delovnih mest ti škodljivi učinki na pogoje trgovanja niso zanemarljivi.
(95)
Komisija na podlagi navedene analize meni, da so potrebni dejanski (tj. nezanemarljivi) izravnalni ukrepi, vendar v omejenem obsegu.
6.5.2. Analiza že izvedenih ukrepov
(96)
Komisija je v točki 39 sklepa o začetku postopka izrazila dvom, da bi se ukrepi, ki so jih priglasili francoski organi, lahko šteli za izravnalne ukrepe, saj je v točki 40 smernic o pomoči za prestrukturiranje navedeno, da „[o]dpis dolgov in opustitev deficitnih dejavnosti, ki bi ju bilo v vsakem primeru treba izvesti zato, da se obnovi sposobnost podjetja za preživetje, ne štejeta za zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu z namenom ocene izravnalnih ukrepov“. Bilo naj bi očitno, da se ta izključitev uporablja za vse ukrepe, ki so jih opisali francoski organi. Francija je na podlagi formalnega postopka preiskave ponovila, da so ukinitev proizvodnje zamrzovalnih skrinj in samostoječih mikrovalovnih pečic ter prodaja podružnice Brandt Components trije veljavni izravnalni ukrepi. Zato je Komisija te ukrepe podrobno proučila in ugotovila naslednje.
(97)
Francija je v zvezi z zaprtjem tovarne za proizvodnjo zamrzovalnih skrinj leta 2005 (obrat v Lesquinu) v dopisu z dne 6. avgusta 2007 navedla, da je ta obrat, „v katerem so izdelovali zamrzovalne skrinje in vinske vitrine za celotno skupino FagorBrandt, dosegel velikost […], ki mu ni več omogočala kritja variabilnih stroškov niti fiksnih stroškov, in leta 2004 ustvaril 5,8 milijona EUR izgube iz poslovanja“. Nobenega dvoma torej ni, da gre v obravnavanem primeru za opustitev deficitne dejavnosti, ki je nujna za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja (39), in da je na podlagi točke 40 smernic o pomoči za prestrukturiranje ni mogoče šteti za izravnalni ukrep.
(98)
Tudi pri ukinitvi proizvodnje samostoječih mikrovalovnih pečic v obratu v Aizenayu je šlo za opustitev deficitne dejavnosti, ki je bila nujna za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja, kar so tudi francoski organi izrecno priznali v predloženih dokumentih (40). Nedobičkonosnost te dejavnosti ni presenetljiva, saj so samostoječe mikrovalovne pečice eden od tržnih segmentov, na katerega so proizvodi iz poceni držav najbolj prodrli (41). Poleg tega je tovarna iz Aizenaya izgubila pomembna naročila za proizvodnjo mikrovalovnih pečic za druge skupine (42). Skratka, na podlagi točke 40 smernic za pomoči za prestrukturiranje tega ukrepa torej ni mogoče šteti za izravnalni ukrep.
(99)
Na drugi strani je marca 2004 podjetje za 3 milijone EUR podružnico Brandt Components (obrat v Neversu) prodalo avstrijski skupini ATB. Zato to ni odpis dolgov (43) niti opustitev dejavnosti. Tega ukrepa torej ne izključuje navedena določba iz točke 40 smernic o pomoči za prestrukturiranje. Dejavnost, prodana marca 2004 (44), je v letu 2003 ustvarila promet v višini 35,4 milijona EUR, kar je 4 % prometa podjetja v letu 2003, in štela 306 zaposlenih, kar je 6 % vseh zaposlenih v podjetju. Vključena je bila v zasnovo, razvoj, proizvodnjo in trženje električnih motorjev za pralne stroje. Zaradi te prodaje se je torej zmanjšala prisotnost podjetja na trgu sestavnih delov za pralne stroje.
(100)
Vendar tega ukrepa ni mogoče šteti za veljaven izravnalni ukrep. Prodaja podružnice Brandt Components je bila izvedena približno tri leta in pol pred priglasitvijo obravnavane pomoči. Na drugi strani se s tem ukrepom ne zmanjšuje prisotnost podjetja FagorBrandt na trgu bele tehnike (45), tj. na največjem trgu, na katerem bo podjetje FagorBrandt še naprej prisotno. Zato ta ukrep ni imel za cilj in ni mogel imeti za posledico zmanjšanja izkrivljanja konkurence, ki bi bil posledica dodelitve načrtovane pomoči.
6.5.3. Izravnalni ukrepi, ki jih predlagajo francoski organi
(101)
Da bi odpravili dvome o zadostnosti priglašenih izravnalnih ukrepov iz sklepa o začetku postopka, francoski organi predlagajo petletno ustavitev trženja proizvodov hladilne tehnike in kuhalnih aparatov Vedette. Poleg tega predlagajo ustavitev trženja pomivalnih strojev Vedette ali prodajo blagovne znamke […].
(102)
Kot je bilo navedeno, FagorBrandt ustvari [50-80] % prodaje na francoskem trgu, na katerem je imelo podjetje leta 2006 [10-20]-odstotni tržni delež po vrednosti in [10-20]-odstotni tržni delež po količini. To pomeni, da bi od prodaje dejavnosti podjetja FagorBrandt imeli največjo korist njegovi konkurenti na francoskem trgu, saj bi lahko povečali svojo prodajo. Preživetje podjetja FagorBrandt na podlagi pomoči bi torej najbolj prizadelo ta podjetja. Nasprotno pa je prodaja podjetja FagorBrandt na italijanskem trgu zelo omejena. Komisija je torej kot izravnalnemu ukrepu bolj naklonjena ustavitvi trženja pomivalnih strojev pod blagovno znamko Vedette kot pa prodaji blagovne znamke […], saj se proizvodi blagovne znamke Vedette (46) tržijo izključno na francoskem trgu, medtem ko se proizvodi […] prodajajo v glavnem […].
(103)
Proučiti je torej treba obseg teh dodatnih izravnalnih ukrepov in ugotoviti, ali so zadostni.
(104)
Prodaja proizvodov hladilne tehnike (hladilnikov in zamrzovalnikov) blagovne znamke Vedette je leta 2007 dosegla [10-20] milijonov EUR, kar je [0-5] % prometa skupine FagorBrandt.
(105)
Petletna ustavitev trženja proizvodov hladilne tehnike bo konkurentom na francoskem trgu omogočila, da utrdijo položaj v sektorju hladilne tehnike. Po podatkih iz študije GfK iz leta 2007 so glavni konkurenti skupine FagorBrandt - ki ima […]-odstotni tržni delež po vrednosti - na trgu hladilnikov v Franciji Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) in Electrolux ([…] %). Na trgu zamrzovalnikov so glavni konkurenti skupine FagorBrandt ([…] %) Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) in Electrolux ([…] %).
(106)
Prodaja kuhalnih aparatov blagovne znamke Vedette je leta 2007 dosegla [5-10] milijonov EUR, kar je [0-5] % prometa skupine FagorBrandt.
(107)
Zato bo petletna ustavitev trženja kuhalnih aparatov konkurentom omogočila, da utrdijo svoj položaj na trgu štedilnikov. Po podatkih študije GfK iz leta 2007 so glavni konkurenti skupine FagorBrandt (ki ima […]-odstotni tržni delež po vrednosti) na trgu štedilnikov v Franciji Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) in Candy ([…] %).
(108)
Prodaja pomivalnih strojev blagovne znamke Vedette je leta 2007 dosegla [5-10] milijonov EUR, kar je [0-5] % prometa skupine FagorBrandt.
(109)
Po podatkih iz študije GfK iz leta 2007 so glavni konkurenti skupine FagorBrandt (ki ima […]-odstotni tržni delež po vrednosti) na trgu pomivalnih strojev v Franciji BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) in Electrolux ([…] %). Zato bo ustavitev trženja pomivalnih strojev pod blagovno znamko Vedette konkurentom omogočila, da povečajo prisotnost na trgu.
(110)
Če povzamemo, proizvodi Vedette, katerih trženje se bo ustavilo, obsegajo [0-5] % prometa skupine (47). Francoski organi navajajo, da bo to zahtevalo precej prilagajanja znotraj podjetja […].
6.5.4. Sklep o izravnalnih ukrepih, ki jih predlagajo francoski organi, in sprejetje dodatnega izravnalnega ukrepa s strani Komisije
(111)
Predlagani izravnalni ukrepi zajemajo petletno ustavitev trženja nekaterih proizvodov (kuhalnih aparatov, hladilne tehnike in pomivalnih strojev) blagovne znamke Vedette (48) in prodajo podružnice Brandt Components. Gre za dejansko (to je nezanemarljivo), vendar omejeno zmanjšanje prisotnosti na trgu.
(112)
Vendar Komisija meni, da je izravnalni ukrep za blagovno znamko Vedette, ki ga predlagajo francoski organi, edini veljavni izravnalni ukrep, ki pa ni zadosten. Zato se je odločila, da kot pogoj za združljivost določi podaljšanje ustavitve trženja proizvodov blagovne znamke Vedette za tri leta. Dejansko bo predlagana prepoved, ki naj bi trajala pet let, podaljšana za tri leta na skupno osem let.
(113)
Iz informacij, ki jih je imela Komisija na voljo 21. oktobra 2008, se lahko vpliv tega izravnalnega ukrepa v smislu izgube prometa oceni na dva načina, navedena v preglednici 2 (49) spodaj.
Preglednica 2
V milijonih EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Promet podjetja FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Vpliv izravnalnega ukrepa, visoka ocena
-[40-60]
-[40-60]
-[40-60]
-[40-60]
-[40-60]
-[40-60]
-[40-60]
-[40-60]
Vpliv izravnalnega ukrepa, nizka ocena
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55- 75]
(114)
Podatke iz preglednice 2 za leta od 2009 do 2012 o vplivu predlaganega izravnalnega ukrepa so predložili francoski organi in podjetje FagorBrandt (za podatke o tem vplivu glej tudi uvodno izjavo (145) in naslednje).
(115)
Prvi način za izračun vpliva dodatnega izravnalnega ukrepa, ki ga je določila Komisija, je, da se izgubljeni dobiček zadnjega leta, ki so ga ocenili francoski organi (tj. leto 2012), pomnoži s 3. V optimističnem scenariju za podjetje je torej ta vpliv 3 × [40-60] milijonov, kar znaša [120-180] milijonov EUR.
(116)
Drugi način za izračun vpliva dodatnega izravnalnega ukrepa je ekstrapolacija podatkov za leta od 2013 do 2016 tako, da se znesek iz leta 2012 linearno poveča za [1,5-3] %, skladno s povečanjem rasti prometa, ki je bila po ocenah podjetja med letoma 2009 in 2012 [1,5-3]-odstotna. Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (125) in naslednjih, se ta predpostavka o rasti prometa zdi razumna glede na strategijo skupine in tržne priložnosti. V optimističnem scenariju za podjetje bi bil promet podjetja FagorBrandt s tem izravnalnim ukrepom manjši za [120-180] milijonov EUR.
(117)
Predlagan izravnalni ukrep se torej zdi primeren in sam po sebi zadostuje za sorazmerno zmanjšanje negativnih učinkov na konkurenco, ki so posledica dodelitve zadevne pomoči: po optimističnem scenariju bi bil s tem ukrepom promet podjetja v obdobju 2014-2016 manjši za [120-180] milijonov EUR. Ta neustvarjeni promet bo konkurentom omogočil, da bodo povečali svojo prodajo. Ta izravnalni ukrep bo podjetju prav tako otežil ponovno uvedbo zadevnih proizvodov Vedette na trg po 8 letih odsotnosti (trenutno se tržijo samo pralni stroji Vedette). Čeprav blagovna znamka ni povsem izginila, bodo stroški ponovne uvedbe sorazmerni z leti odsotnosti s trga. Dlje kot bo blagovna znamka odsotna s trga, bolj se bo zmanjševala njena prepoznavnost.
(118)
Poleg tega je treba preveriti, če se lahko z novim izravnalnim ukrepom izravna tudi konkurenčna prednost, ki izhaja iz kumulativnega učinka italijanske pomoči in pomoči za prestrukturiranje. Podjetje FagorBrandt je namreč dne 21. oktobra 2008 razpolagalo z zneskom v višini 3 190 878,02 EUR (kar je približno 4 milijone EUR z obrestmi), do katerega ni bilo upravičeno. Ta prednost vpliva na konkurenco: podjetje je razpolagalo z dodatnimi denarnimi sredstvi. Zato se ta vpliv na konkurenco lahko izravna z dodatnim izravnalnim ukrepom.
(119)
Preglednica 3 spodaj prikazuje neto izgube (oziroma negativni prosti denarni tok), povezane z izravnalnim ukrepom. Podatke za leta 2009 do 2012 so Komisiji predložili francoski organi. Podatki za leta 2013 do 2016 so ekstrapolirani podatki, pridobljeni s povečanjem podatkov iz leta 2012 za [1,5-3] % na leto (50).
Preglednica 3
V milijonih EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Končni rezultat brez izravnalnega ukrepa
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Vpliv izravnalnega ukrepa, visoka ocena
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Vpliv izravnalnega ukrepa, nizka ocena
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Zato je mogoče sklepati, da bi po optimističnem scenariju (za podjetje) podjetje FagorBrandt v treh dodatnih letih izgubilo dodatna denarna sredstva v višini med [10-20] milijonov EUR (če se podatki iz leta 2012 pomnožijo s 3) in [10-20] milijonov EUR (če se seštejejo ekstrapolirani podatki). Z drugimi besedami, z uvedbo tega novega izravnalnega ukrepa bi se v veliki meri izničila prednost, ki jo je imelo podjetje, ko je razpolagalo z denarnimi sredstvi v višini okoli 4 milijonov EUR.
(121)
Nazadnje dejstvo, da izravnalni ukrepi veljajo tudi po koncu obdobja prestrukturiranja (ki se konča 31. decembra 2012), ne pomeni, da so ti ukrepi neprimerni. Čeprav je treba zaradi dodelitve pomoči za prestrukturiranje sprejeti izravnalne ukrepe, ti niso del samega postopka prestrukturiranja, ampak pomenijo nadomestilo za konkurente podjetja, ki je prejelo pomoč, da se izravna vpliv na konkurenco, ki so ga ti morebiti občutili. Dejstvo, da so izravnalni ukrepi veljavni tudi po koncu obdobja prestrukturiranja, torej ne vpliva na njihov učinek in koristnost, če so ukrepi sprejeti za namen prestrukturiranja z državno pomočjo in če sta njihov cilj in rezultat izravnava vpliva na konkurenco, ki je posledica te pomoči.
(122)
Zato Komisija meni, da se s temi ukrepi lahko prepreči čezmerno izkrivljanje konkurence v smislu točk od 38 do 40 smernic pomoči za prestrukturiranje.
6.6. Ponovna vzpostavitev sposobnosti preživetja podjetja
6.6.1. Načrt prestrukturiranja, tržne priložnosti in verodostojnost napovedi iz načrta prestrukturiranja
(123)
Načrt za prestrukturiranje podjetja FagorBrandt, ki se že izvaja, v bistvu določa naslednje:
-
preusmeritev na […] in njihov usmerjeni razvoj;
-
racionalizacijo nabavne politike in […];
-
ukinitev dejavnosti in zaprtje obratov (51);
-
zmanjšanje števila zaposlenih (52);
-
ukrepe za okrepitev nadaljnjega obstoja podjetja (53).
(124)
Po pregledu Komisija potrjuje svoje navedbe v sklepu o začetku postopka, in sicer da ocenjuje, da ta načrt izpolnjuje zahteve iz točk od 35 do 37 smernic o pomoči za prestrukturiranje. Z drugimi besedami, načrt prestrukturiranja omogoča ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja.
(125)
Komisija želi kljub temu v nadaljevanju navesti svojo analizo in sklepe o tržnih priložnostih in verodostojnosti napovedi iz načrta prestrukturiranja.
(126)
Komisija je ocenila napovedi, ki izhajajo iz načrta prestrukturiranja, zlasti možnosti za rast. Komisija želi opozoriti, da je v tem sklepu upoštevala samo podatke, ki so bili na voljo oktobra 2008.
(127)
Po navedbah združenja CECED (54) gibanje obsega evropskega trga med letoma 2005 in 2007 kaže zmerno rast v zahodni Evropi (približno 2 % na leto) in hitro rast v vzhodni Evropi (približno 7 % na leto).Vendar je ta zadnja stopnja rasti negotova, saj je pod vplivom gospodarskih nihanj, torej ne bi bilo presenetljivo izmenjevanje dvomestne pozitivne rasti in dvomestne negativne rasti.
(128)
Čeprav je dolgoročno mogoče, da se bodo potrošniške navade v vzhodni Evropi približale tistim v zahodni Evropi, pa je zaradi šibke kupne moči v teh državah povpraševanje usmerjeno na osnovne potrebščine (pralne stroje in hladilnike) in najosnovnejše modele. Vendar so prav na te trge vstopili turški in azijski konkurenti.
(129)
Mogoči trgi skupine FagorBrandt so torej v zahodni Evropi, saj sta njihova vrednost in obseg večja ter so manj odvisni od izdelkov nižjega cenovnega razreda, ki jim FagorBrandt ne more več konkurirati in ki povzročajo hitro rast v vzhodni Evropi.
(130)
Natančneje, referenčni trg skupine FagorBrandt je francoski trg, na katerem skupina ustvari [50-80] % prodaje, uresniči [80-100] % obsega in zaposluje [80-100] % zaposlenih v skupini. Po podatkih združenja GIFAM (55) se je trg bele tehnike v Franciji v letu 2007 povečal za 1 % v primerjavi z letom 2006, in sicer po količini in vrednosti. Natančneje, trg […] aparatov, na katerega se želi usmeriti FagorBrandt, se je povečal za […] % v primerjavi z letom 2006, čeprav se je prodaja […] aparatov zmanjšala za […] %.
(131)
Gibanja po vrstah proizvodov kažejo, da so vodilni trgi, ki se razvijajo v Evropi in še zlasti v Franciji, povezani predvsem s proizvodi […]. Izrazita je rast proizvodov […], medtem ko je hladilniška industrija skoraj zastala, kot je razvidno iz naslednje preglednice, povzete iz študije združenja GIFAM:
Preglednica 4
(132)
Zato odločitev skupine FagorBrandt, da se po eni strani znova usmeri na […], po drugi strani pa razvije […], očitno sledi gibanju različnih segmentov in proizvodov.
(133)
Komisija po proučitvi drugih bistvenih elementov iz načrta prestrukturiranja, ki bi lahko upravičili napovedi v zvezi z operativnim dobičkom skupine FagorBrandt v nekaj letih, meni, da so navedene napovedi iz preglednice 5 realne.
Preglednica 5
V milijonih EUR
2009
2010
2011
2012
Promet podjetja FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Končni rezultat
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Zato bo preostanek analize omejen na dva posebna dvoma o realnosti in zadostnosti načrta prestrukturiranja, ki sta bila navedena v sklepu o začetku postopka.
(135)
Prvič, Komisija je zahtevala pojasnila v zvezi s pričakovanim 20-odstotnim povečanjem prometa v letu 2007. Francoski organi so pojasnili, da se je obseg dejavnosti skupine FagorBrandt v letu 2006 spremenil, saj je družba Fagor na FagorBrandt prenesla distribucijo blagovne znamke Fagor na britanskem in francoskem trgu, nato pa še vse francoske dejavnosti družbe Fagor (56). Promet iz teh dejavnosti je bil ocenjen na [50-100] milijonov EUR za leto 2007 in je bil vključen v promet skupine FagorBrandt za leto 2007. Ob stalnem obsegu predvideno povečanje prometa ni preseglo [5-10] %. Po tistem je Francija Komisiji sporočila dejansko doseženi promet v letu 2007. Ta znaša 903 milijone EUR v primerjavi s 779,7 milijona EUR v letu 2006, kar je 16-odstotno povečanje od enega leta do drugega.
(136)
Drugič, Komisija je ugotovila, da v načrtu prestrukturiranja ni navedeno, kako namerava FagorBrandt vrniti nezdružljivo pomoč, ki jo je prejela njegova italijanska podružnica, kar postavlja pod vprašaj ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja podjetja. Francoski organi so navedli, da bi moralo biti vračilo italijanske pomoči, naloženo družbi Brandt Italia, po vsej verjetnosti manjše od 200 000 EUR (glej uvodno izjavo (70) in naslednje). Kot je Komisija že navedla (glej uvodno izjavo (76) in naslednje), znesek italijanske pomoči, ki ga je treba upoštevati v tem sklepu, znaša 3 190 878,02 EUR, pri čemer je treba temu znesku prišteti še obresti do 21. oktobra 2008. Vendar Komisija meni, da predvideno vračilo tega zneska ne ogroža ponovne vzpostavitve sposobnosti preživetja podjetja, saj mora FagorBrandt povečati lastni prispevek 3 190 878,02 EUR plus obresti (v zvezi s tem glej uvodno izjavo (150) in naslednje).
(137)
Komisija na podlagi navedenih ugotovitev sklepa, da so odpravljeni dvomi o ponovni vzpostavitvi sposobnosti preživetja, ki so bili navedeni v sklepu o začetku postopka.
6.6.2. Dvomi, ki jih je o ponovni vzpostavitvi sposobnosti preživetja imela zainteresirana stran
(138)
Kot je bilo navedeno, se konkurent, ki je želel ostati anonimen, ne strinja, da bi se s prestrukturiranjem lahko znova vzpostavila dolgoročna sposobnost preživetja podjetja. Prvič, meni, da bi moralo podjetje preseliti del svoje proizvodnje na poceni proizvodna območja, na katerih bi lahko imelo koristi od ekonomije obsega. Drugič, podjetje ne bo kos potrebnim naložbam za izboljšanje svojih proizvodov v industriji, ki vsako leto zahteva velike naložbe v industrijsko orodje, zasnovo, raziskave in razvoj. Ne nazadnje poudarja, da podjetje ostaja premajhno v primerjavi s svojimi konkurenti. V naslednjih uvodnih izjavah bo Komisija preverila, ali so te pripombe konkurenta, ki je želel ostati anonimen, v nasprotju z njenimi ugotovitvami glede ponovne vzpostavitve sposobnosti preživetja.
(139)
Kar zadeva potrebno preselitev dela proizvodnje v cenejše države, Komisija ugotavlja, da so francoski organi odgovorili prav na to točko. Kot opozarjajo, se usmerjeni razvoj skupine FagorBrandt (inovativni proizvodi z visoko dodano vrednostjo) in nekaterih njenih strogo evropskih konkurentov ne sklada z razmestitvijo njihove proizvodnje v poceni državah. […] V primeru velikih podjetij postavitev proizvodnih enot v poceni države izhaja tudi iz želje, da bi tam razvila prodajo.
(140)
Glede trditev konkurenta, ki je želel ostati anonimen, da FagorBrandt ne bo kos velikim naložbam, ki so potrebne za ohranjanje konkurenčnosti, in da je podjetje premajhno v primerjavi z največjimi podjetji, Komisija ugotavlja, da je že sama v točki 8 sklepa o začetku postopka navedla, da so ti dejavniki pripomogli k težavam podjetja. Vendar ugotavlja, da se zdi, da je načrt prestrukturiranja pravi odgovor na te izzive. Podjetje se namreč namerava usmeriti v […]. Komisija tudi opozarja, da nekatera podjetja iz sektorja kljub majhnosti v primerjavi z velikimi podjetji in kljub obsežni proizvodnji v zahodni Evropi zmorejo ohranjati konkurenčnost z osredotočanjem na nekatere proizvode in segmente (gre za akterje na področju tržnih niš, kot so Miele, Smeg, Liebherr in Teka, ali za male nacionalne proizvajalce, kot sta Candy in Gorenje). Komisija še ugotavlja, da tudi vedno večje vključevanje skupine FagorBrandt v družbo Fagor pripomore k reševanju teh težav, povezanih z majhnostjo. Skratka, Komisija priznava, da so vprašanja, na katera je opozoril konkurent, izzivi za FagorBrandt, vendar meni, da bi bil načrt prestrukturiranja lahko odgovor nanje in da je zadosti verjeten, da bo omogočil ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja.
(141)
Komisija na podlagi navedenega meni, da pripombe konkurenta, ki je želel ostati anonimen, ne izpodbijajo njene ocene, da načrt prestrukturiranja omogoča ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja FagorBrandt.
6.6.3. Učinek izravnalnih ukrepov na ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja
(142)
Ne nazadnje mora Komisija, kot je navedeno v zadnjem stavku točke 38 smernic o pomoči za prestrukturiranje, v zvezi s ponovno vzpostavitvijo dolgoročne sposobnosti preživetja preveriti, ali predvideni izravnalni ukrepi ne ogrožajo sposobnosti preživetja podjetja. Kot je bilo analizirano, so francoski organi predlagali izravnalne ukrepe, ki torej niso bili vključeni v finančne napovedi, priložene priglasitvi. Komisija je presodila, da so ti ukrepi potrebni, zato jih je treba izvesti. Prepričati se je treba, da so ti ukrepi - petletna ustavitev trženja proizvodov hladilne tehnike, kuhalnih aparatov in pomivalnih strojev pod blagovno znamko Vedette -, zaradi katerih bo podjetje doseglo slabše finančne rezultate, sprejemljivi za podjetje.
(143)
Po navedbah francoskih organov so v spodnjih preglednicah 6 in 7 navedeni finančni rezultati podjetja, pri čemer se upošteva izvajanje zgoraj opisanih dodatnih izravnalnih ukrepov, ki so jih predlagali francoski organi. V preglednici 6 je opisan optimistični scenarij, v preglednici 7 pa pesimistični.
Preglednica 6
Ustavitev trženja proizvodov hladilne tehnike, kuhalnih aparatov in pomivalnih strojev pod blagovno znamko Vedette (v milijonih EUR)
Optimistični scenarij
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Promet
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bruto dobiček
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Dobiček iz poslovanja pred odbitkom enkratnih stroškov
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Dobiček iz poslovanja (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Dobiček pred obdavčitvijo
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Neto rezultat
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Prosti denarni tok
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativni prosti denarni tok
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Preglednica 7
Ustavitev trženja proizvodov hladilne tehnike, kuhalnih aparatov in pomivalnih strojev pod blagovno znamko Vedette (v milijonih EUR)
Pesimistični scenarij
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Promet
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bruto dobiček
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Dobiček iz poslovanja pred odbitkom enkratnih stroškov
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Dobiček iz poslovanja (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Dobiček pred obdavčitvijo
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Neto rezultat
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Prosti denarni tok
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativni prosti denarni tok
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Preglednici 6 in 7 temeljita na naslednjih predpostavkah v zvezi z izgubami prometa zaradi umika več družin proizvodov, ki se tržijo pod blagovno znamko Vedette. Tak umik ima lahko naslednje učinke:
a)
upad prodaje v družini proizvodov blagovne znamke Vedette, katere trženje se začasno ukinja;
b)
upad prodaje v drugih družinah proizvodov, ki se tržijo pod blagovno znamko Vedette (57) (negativni učinek celotne palete na proizvode blagovne znamke Vedette);
c)
upad prodaje drugih blagovnih znamk (negativni učinek portfelja na vse blagovne znamke skupine FagorBrandt).
(145)
Pri optimističnem scenariju se upoštevata samo učinka (a) in (b) iz uvodne izjave (144), izguba, povezana z ustavitvijo trženja proizvoda, pa bo obsegala [70-90] % prometa ukinjenega proizvodnega programa (preostalih [10-30] % podjetje FagorBrandt doseže s povečanjem prodaje enakih proizvodov, ki se ne prodajajo pod blagovno znamko Vedette, ampak pod drugimi blagovnimi znamkami), in [20-30] % prometa drugih proizvodov, ki se tržijo pod blagovno znamko Vedette. Pri pesimističnem scenariju se upošteva učinek iz točke (c) uvodne izjave (144) ob domnevni [110-130]-odstotni stopnji izgube za ukinjeni proizvodni program (izguba prometa za ukinjeni proizvodni program je lahko 100-odstotna, poleg proizvodnega programa, ki je bil ukinjen, pa lahko prizadene tudi druge proizvode in blagovne znamke) in [20-40]-odstotni stopnji izgube za druge proizvode, ki se tržijo pod blagovno znamko Vedette. Francoski organi pojasnjujejo, da je taka pesimistična predpostavka v skladu s preteklo izkušnjo podjetja: leta 2003 se je odločilo, da v Franciji opusti trženje mikrovalovnih pečic pod blagovno znamko Vedette, da bi se v celoti usmerilo na blagovno znamko Brandt, katere prodaja je bila še posebej intenzivna. Ta ukinitev je imela zelo negativen učinek, saj se je izgubil ne samo celoten ustvarjeni promet blagovne znamke Vedette, ampak je izguba dosegla tudi blagovno znamko Brandt (skupna izguba iz teh dveh blagovnih znamk […] aparatov v dveh letih, ki jo je treba navezati na prvotno prodajo […] enot, med njimi […] pod blagovno znamko Vedette, kar je [120-140]-odstotna izguba opuščenega obsega) (58).
(146)
Komisija na podlagi proučitve podatkov iz obeh zgornjih preglednic in drugih podatkov, ki so jih predložili francoski organi, ugotavlja, da bodo izbrani izravnalni ukrepi oslabili podjetje, ker bo od leta 2009, ko se bodo navedeni ukrepi začeli izvajati, zaradi njih dosegalo slabše rezultate. Vendar bo podjetje že leta 2010 spet doseglo pozitiven neto rezultat, in ta se bo v naslednjih letih povečeval. Zato Komisija meni, da izravnalni ukrepi, ki jih predlagajo francoski organi, ne bodo ovirali ponovne vzpostavitve sposobnosti preživetja podjetja, čeprav ga bodo oslabili.
(147)
Te ugotovitve ne izpodbija uvedba dodatnega izravnalnega ukrepa s strani Komisije, tj. potrebe po podaljšanju ustavitve trženja zadevnih proizvodov blagovne znamke Vedette za tri leta.
(148)
Kot je namreč razvidno iz preglednice 3, ki prikazuje vpliv dodatnega izravnalnega ukrepa na končni rezultat podjetja, bo ta ostal pozitiven v letih 2014-2016 in bo dosegel rast, ocenjeno na [1,5-3] %. Zato enaka ugotovitev velja tudi za izravnalni ukrep, ki ga je sprejela Komisija: ukrep ne bo oviral ponovne vzpostavitve sposobnosti preživetja podjetja, čeprav ga bo oslabil.
6.7. Omejitev pomoči na najmanjšo potrebno: realni prispevek brez pomoči
(149)
Da se pomoč lahko odobri, morata biti znesek in intenzivnost pomoči v skladu s točkami od 43 do 45 smernic o pomoči za prestrukturiranje strogo omejena na najmanjša potrebna za prestrukturiranje, ob upoštevanju dejanskih finančnih virov podjetja, njegovih delničarjev ali skupine, v katero spada. Upravičenci do pomoči morajo prispevati pomemben delež k načrtu prestrukturiranja iz lastnih virov, tudi s prodajo sredstev, ki niso bistvena za preživetje podjetja, ali iz zunanjega financiranja po tržnih pogojih.
(150)
Kot je navedeno v točki 43 sklepa o začetku postopka, stroški prestrukturiranja, opisani v priglasitvi francoskih organov, znašajo 62,5 milijona EUR. Podjetje bo prispevalo sredstva v višini 31,5 milijona in prejelo pomoč v višini 31 milijonov.
V milijonih EUR
%
Stroški prestrukturiranja
62,5
100 %
Financirano iz:
lastnega stroška upravičenca
4,6
7,4 %
delniškega vložka
26,9
43 %
pomoči države
31
49,6 %
(151)
Komisija v točki 44 sklepa o začetku postopka navaja dva dvoma v zvezi s temi podatki. Po eni strani Komisija od francoskih organov zahteva, naj utemeljijo, zakaj niso med stroške prestrukturiranja vključili vračila pomoči na podlagi člena 44f. Po drugi strani zahteva pojasnilo glede narave lastnega stroška upravičenca.
(152)
Francoski organi so v odgovor na ta drugi dvom navedli, da lastni strošek upravičenca sestavljajo bančna posojila, ki jih je podjetje FagorBrandt najelo na trgu. Kot pojasnjujejo, je podjetje leta 2006 sklenilo bančna posojila v vrednosti [20-40] milijonov EUR, leta 2007 pa so se povečala na [20-40] milijonov EUR (59). Zavarovana so bila z […]. Komisija ugotavlja, da je to „zunanje financiranje po tržnih pogojih“, kot je opredeljeno v točki 43 smernic o pomoči za prestrukturiranje, torej veljaven prispevek.
(153)
Francoski organi v zvezi s prvim dvomom Komisije navajajo, da se vračilo nezdružljive pomoči ne more vnaprej šteti za strošek prestrukturiranja (niti za lastni strošek podjetja, ki prejema pomoč, v smislu točk 43 in 44 smernic o pomoči za prestrukturiranje). Zato pomoči na podlagi člena 44f niso šteli med stroške prestrukturiranja. Kljub temu navajajo, da je to vračilo, ocenjeno na približno [25-30] milijonov EUR (z obrestmi), kot kateri koli drug običajen finančni izdatek seveda vključeno v poslovni načrt, priložen priglasitvi. Komisija meni, da je treba vračilo nujno upoštevati v poslovnem načrtu, kar se je v tem primeru zgodilo (60).
(154)
Vendar je treba tudi upoštevati, da je 21. oktobra 2008 podjetje Brandt Italia prejelo italijansko pomoč v znesku 3 190 878,02 EUR, pri čemer je treba temu znesku prišteti še obresti. Zato ni mogoče izključiti možnosti, da bi bil v lastni prispevek, ki ga je načrtovalo podjetje, vštet ta znesek. Posledično lastni prispevek upravičenca pade pod prag 50 %, ki se zahteva v skladu s točko 44 smernic o pomoči za prestrukturiranje.
(155)
Za zagotovitev, da v lastni prispevek podjetja ni všteta nobena pomoč in da obsega najmanj 50 % stroškov prestrukturiranja, Komisija ta sklep sprejme pod pogojem, da se lastni prispevek poveča sorazmerno z višino italijanske pomoči, ki znaša 3 190 878,02 EUR, pri čemer je treba temu znesku prišteti še obresti do 21. oktobra 2008.
(156)
To pomeni, da se mora prispevek k stroškom prestrukturiranja, ki ga je predlagalo podjetje FagorBrandt, povečati za ta znesek (s posojilom, delniškim vložkom ali drugače) pred 31. decembrom 2012, ko se konča obdobje prestrukturiranja podjetja. Francoski organi morajo to povečanje dokazati v dveh mesecih od 31. decembra 2012.
(157)
Kar zadeva trditev konkurenta, ki je želel ostati anonimen, da pomoč ni omejena na najmanjšo potrebno, Komisija potrjuje, da je poleg preverjanja izpolnjevanja formalnega merila glede lastnega prispevka, ki mora biti večji od 50 %, tudi ocenila, ali je pomoč omejena na najmanjšo potrebno, še zlasti na podlagi meril iz točke 45 smernic o pomoči za prestrukturiranje. Komisija meni, da je tako in da znesek pomoči za podjetje ne pomeni „presežka denarnih sredstev, ki bi se lahko uporabil za agresivne, tržno izkrivljajoče ukrepe, ki niso povezani s postopkom prestrukturiranja“.
(158)
Komisija zlasti ugotavlja, da bo skupina po dodelitvi pomoči in končanem obdobju prestrukturiranja še vedno precej zadolžena, pri čemer bo njeno razmerje med dolgom in lastnim kapitalom še vedno večje od ena. Zato mora FagorBrandt za zmanjšanje te stopnje zadolženosti predvsem nameniti ustvarjena likvidna sredstva.
6.8. Načelo o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“)
(159)
V skladu s točko 72 in naslednjimi smernic o pomoči za prestrukturiranje je lahko pomoč za prestrukturiranje dodeljena le enkrat v obdobju desetih let.
(160)
V tem primeru francoske in italijanske pomoči, ki ju je dobilo podjetje FagorBrandt, ni mogoče obravnavati kot pomoč za reševanje in prestrukturiranje. V času dodelitve teh pomoči leta 2002 in 2003 podjetje FagorBrandt namreč ni bilo v težavah, kot je bilo navedeno v uvodnih izjavah od (45) do (56).
(161)
Zato je načelo o enkratni pomoči, kot se zahteva v skladu s smernicami o pomoči za prestrukturiranje, izpolnjeno.
6.9. Popolna izvedba načrta
(162)
Načrt prestrukturiranja podjetja FagorBrandt je treba izvesti v celoti, vključno z vsemi obveznostmi Francije (61). Komisija zahteva, da se jo obvešča o napredku pri izvajanju načrta in z njim povezanih obveznostih.
7. ZAKLJUČEK
(163)
Pomoč se lahko razglasi za združljivo z notranjim trgom, če se izpolnijo vsi določeni pogoji -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Pomoč Francije za FagorBrandt v znesku 31 milijonov EUR je pod pogoji iz člena 2 združljiva z notranjim trgom.
Člen 2
1. Francoski organi morajo začasno odložiti izplačilo pomoči iz člena 1 tega sklepa podjetju FagorBrandt, dokler se od njega dejansko ne izterja nezdružljiva pomoč, na katero se nanaša Odločba Komisije št. 2004/343/ES z dne 16. decembra 2003 (62).
2. Načrt prestrukturiranja za FagorBrandt, ki ga je Francija poslala Komisiji 6. avgusta 2007, se izvede v celoti.
3. Lastni prispevek k stroškom prestrukturiranja v višini 31,5 milijona EUR, ki ga je predlagal FagorBrandt, mora biti povečan za 3 190 878,02 EUR in obresti na ta znesek od zagotovitve italijanske pomoči podjetju FagorBrandt do 21. oktobra 2008. To povečanje mora biti izvedeno pred 31. decembrom 2012, ko se konča obdobje prestrukturiranja podjetja. Francoski organi morajo to povečanje dokazati v dveh mesecih od 31. decembra 2012.
4. FagorBrandt ustavi trženje proizvodov hladilne tehnike, kuhalnih aparatov in pomivalnih strojev blagovne znamke Vedette za osemletno obdobje.
5. Da se zagotovi nadzor nad izvajanjem pogojev iz odstavkov od 1 do 4 tega člena, mora Francija z letnimi poročili obveščati Komisijo o napredku pri prestrukturiranju podjetja FagorBrandt, vračilu nezdružljive pomoči iz odstavka 1, plačilu združljive pomoči in izvajanju izravnalnih ukrepov.
Člen 3
Francija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu obvesti Komisijo o ukrepih, sprejetih za njegovo izvajanje.
Člen 4
Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.
V Bruslju, 25. julija 2012