ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. ledna 2012
o podpoře poskytnuté Řeckem pěstitelům obilovin a zemědělským družstvům působícím v odvětví obilovin
č. SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
(oznámeno pod číslem K(2011) 9335)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/320/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem Smlouvy (1) vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 18. listopadu 2008 obdržela Komise e-mailem informace týkající se údajné podpory poskytnuté řeckým státem pěstitelům obilovin a sdružením zemědělských družstev působících v odvětví obilovin. Údajná podpora spočívala v poskytování bezúročných úvěrů. Dopisem ze dne 21. listopadu 2008 požádala Komise řecké orgány o poskytnutí informací týkajících se uvedené podpory.
(2)
Dopisem ze dne 24. listopadu 2008 požádala Komise stěžovatele, aby předložil vyplněný formulář stížnosti. Tento formulář obdržela Komise dne 8. ledna 2009.
(3)
Poté, co Komise obdržela tento formulář stížnosti, avšak neobdržela žádnou odpověď od řeckých orgánů na svůj dopis ze dne 21. listopadu 2008, zaslala jim dne 23. ledna 2009 druhý dopis, v němž požádala o informace týkající se dotčeného opatření. Jelikož ve stanovené lhůtě neobdržela Komise na tento dopis odpověď, zaslala dne 24. března 2009 řeckým orgánům upomínku.
(4)
Dne 14. května 2009 zaslaly řecké orgány Komisi dopis, v němž bylo uvedeno jen velmi málo informací o podpoře, která byla předmětem stížnosti. V návaznosti na tento dopis zaslala Komise řeckým orgánům dne 11. června 2009 druhou žádost o informace s podrobnějšími dotazy týkajícími se údajné státní podpory.
(5)
Dne 20. července 2009 požádaly řecké orgány o prodloužení lhůty pro poskytnutí příslušných informací, a to do 30. srpna 2009. Dopisem ze dne 23. července 2009 vyjádřila Komise s tímto prodloužením lhůty svůj souhlas. E-mailem ze dne 1. září 2009 požádaly řecké orgány o další prodloužení lhůty o jeden měsíc. Dopisem ze dne 14. září prodloužila Komise tuto lhůtu podruhé, a sice do 30. září 2009.
(6)
Jelikož více než dva měsíce po vypršení stanovené lhůty Komise neobdržela žádnou odpověď, zaslala řeckým orgánům dne 1. prosince 2009 upomínku a poskytla jim další jeden měsíc na dodání příslušných informací. V této upomínce upozornila Komise řecké orgány na skutečnost, že pokud nezašlou Komisi odpověď v předepsané lhůtě, Komise si poskytnutí informací vyžádá (prostřednictvím „příkazu k poskytnutí informací“) podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (2) (3). Kromě toho byla dne 26. ledna 2010 věc zanesena do registru neoznámených podpor pod číslem NN 3/10.
(7)
Ve lhůtě stanovené Komisí neposkytly řecké orgány žádné informace. Proto přijala Komise dne 10. března 2010 rozhodnutí podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999, v němž požaduje po řeckých orgánech, aby požadované informace poskytly.
(8)
Řecké orgány odpověděly dne 19. března 2010. Ve své odpovědi tvrdily, že odpověděly Komisi na její dopis ze dne 1. prosince 2009 dopisem ze dne 9. února 2010. Ve svém dopise ze dne 17. května 2010 zaslala Komise řeckým orgánům určité doplňující dotazy. Požádala je rovněž o to, aby poskytly důkaz o údajném odeslání svého dopisu Komisi dne 9. února 2010. Mezitím Komise obdržela od stěžovatele další informace o dotčené podpoře. Proto dne 18. června 2010 zaslala řeckým orgánům další dopis, aby jim poskytla příležitost vyjádřit k těmto novým informacím své připomínky. Řecké orgány odpověděly na dopis ze dne 17. května 2010, ale neposkytly žádný důkaz o odeslání svého dopisu ze dne 9. února 2010. Dne 30. září 2010 odpověděly řecké orgány rovněž na dopis Komise ze dne 18. června 2010.
(9)
Dopisem ze dne 15. prosince 2010 informovala Komise Řecko o svém rozhodnutí zahájit postup podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, který se týká dotčené podpory. V dopise ze dne 21. ledna 2011 zaslaly řecké orgány své připomínky k rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2010. Komise zaslala řeckým orgánům další dotazy v dopise ze dne 5. května 2011, na který řecké orgány odpověděly dne 6. června 2011.
(10)
Rozhodnutí Komise o zahájení uvedeného postupu bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby vyjádřily své připomínky k dotčenému opatření. Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany, která tvrdila, že dotčená opatření jsou protiprávní. O těchto připomínkách byly řecké orgány informovány a své připomínky poskytly v dopise ze dne 1. prosince 2011.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
ΙΙ.1. Stížnost
(11)
Dne 18. listopadu 2008 obdržela Komise e-mailem informace týkající se údajné podpory poskytnuté řeckým státem pěstitelům obilovin a sdružením zemědělských družstev. Podle této stížnosti spočívala podpora v poskytování bezúročných úvěrů ve výši 150 milionů EUR sdružením zemědělských družstev působícím v odvětví obilovin.
II.2. Souvislosti
(12)
Na základě informací poskytnutých řeckými orgány oseli řečtí zemědělci během roku 2008 o 60 000 hektarů (600 000„stremma“) kukuřice více než v předchozím roce. Důsledkem byla značná nadprodukce kukuřice a následný pokles cen. Totéž se stalo s pšenicí. Vzhledem k této situaci a v důsledku hospodářské krize rozhodla řecká vláda poskytnout podporu řeckým producentům.
(13)
Podle řeckých orgánů byla podpora poskytnuta organizacím producentů, tj. sdružením zemědělských družstev (dále jen „sdružení“). Tato sdružení neměla dostatečné finanční prostředky k tomu, aby podpořila příjmy zemědělců, ani neměla kvůli finanční krizi přístup na finanční trhy za účelem získání úvěrů. Řecké orgány dále tvrdily, že kdyby v průběhu zimy 2008 družstva prodala toto množství shromážděných obilovin, došlo by k významnému poklesu cen a producenti by utrpěli citelné ztráty. Aby tedy řecká vláda zabránila poklesu cen obilovin a zajistila zemědělcům minimální příjem, rozhodla se poskytnout sdružením a nepřímo tedy i zemědělcům (kteří svou produkci odevzdali družstvům) podporu v podobě státem zaručeného úvěru s úrokovým příspěvkem. Podle řeckých orgánů byl tento úvěr poskytnut sdružením, aby byl postoupen producentům za množství obilovin nakoupených nebo obdržených sdruženími v roce 2008. Kvůli vleklé krizi na trhu s obilovinami prodloužily řecké orgány lhůtu pro splacení úvěrů do 30. září 2010.
ΙΙ.3. Opatření
(14)
Řecké orgány přijaly řadu rozhodnutí, kterými tato podpora nabyla účinku.
(15)
V rozhodnutí řeckého ministra hospodářských věcí a financí č. 56700/B.3033 ze dne 8. prosince 2008 se mimo jiné stanoví:
„Článek 1 Schvaluje se úrokový příspěvek pro úvěry, které byly nebo budou poskytnuty v roce 2008 finančními institucemi sdružením zemědělských družstev a družstvům zemědělské prvovýroby v Řecku, aby byly použity na platby producentům za množství obilovin nakoupených nebo obdržených v roce 2008. Uvedené úvěry budou subvencovány od data, kdy budou poskytnuty. […]
Článek 3 Doba trvání dotčených úvěrů začne dnem jejich poskytnutí a skončí dnem jejich splacení, nejpozději však 30. září 2009. […]“
(16)
V rozhodnutí řeckého ministra hospodářských věcí a financí č. 2/88675/0025 ze dne 9. prosince 2008 se mimo jiné stanoví:
„1)
Řecký stát poskytne 100 % záruku pro zajištění úvěrů, které poskytnou finanční instituce sdružením zemědělských družstev a družstvům zemědělské prvovýroby v Řecku, aby byly použity na platby producentům za množství obilovin nakoupených nebo obdržených v roce 2008, v souladu s ustanoveními zákona č. 2322/1995. Na úvěry poskytnuté finančními institucemi sdružením zemědělských družstev a družstvům zemědělské prvovýroby v roce 2008 na nákup obilí se vztahují ustanovení tohoto rozhodnutí s platností od data poskytnutí úvěru. Celková výše úvěrů, které byly nebo budou poskytnuty, nepřesáhne 150 milionů EUR. […]
3)
[…] V případě neuhrazení nesplacené části úvěru k datu splatnosti se tato částka stane splatnou a vymahatelnou. Aby byly bankám zaručené pohledávky proplaceny státem, musí banky do tří měsíců od data splatnosti předložit podpůrnou dokumentaci uvedenou v rozhodnutí ministra hospodářských věcí a financí č. 2/478/0025/04.01.2006 (vládní věstník, řada II, č. 16/13.01.2006).[…]“
(17)
Na základě rozhodnutí ministra hospodářských věcí a financí č. 46825/B.2248 ze dne 29. září 2009 a č. 2/69591/0025 ze dne 2. října 2009 byla lhůta pro splacení úvěrů prodloužena do 30. září 2010.
(18)
V rozhodnutí ministra pro rozvoj venkova a výživu č. 8264 ze dne 9. prosince 2008 byla stanovena částka ve výši 150 milionů EUR pro 57 sdružení zemědělských družstev. V uvedeném rozhodnutí se rovněž odkazuje na rozhodnutí vládní komise ze dne 12. listopadu 2008 o poskytnutí úvěrů ve výši 150 milionů EUR pro sdružení zemědělských družstev a jejich členy.
(19)
V souladu s dopisem zaslaným řeckými orgány dne 19. března 2010 byly všechny dotčené úvěry (kromě jednoho) poskytnuty Řeckou zemědělskou bankou (dále jen „banka ATE“). Řecké orgány dodaly, že úrokový příspěvek a záruka, které byly poskytnuty státem v odvětví obilovin, byly nezbytným opatřením, aby se zabránilo poklesu cen v roce 2008, který byl způsoben nadprodukcí obilovin v Řecku. V tomto dopise vyjádřily řecké orgány stanovisko, že tuto malou úvěrovou úlevu poskytnutou státem nelze považovat za státní podporu, protože nenarušila ani neohrozila konkurenceschopnost a neměla vliv na obchod mezi členskými státy. Řecké orgány dále konstatovaly, že z dotčeného opatření vyplýval jen minimální prospěch pro jednotlivé producenty.
(20)
V souladu s článkem 1 úvěrové smlouvy mezi bankou ATE a sdruženími (dále jen „úvěrová smlouva“) má být úvěr poskytnutý bankou ATE použit dlužníkem pouze pro nákup nebo odběr obilovin vypěstovaných v roce 2008.
(21)
Pokud jde o podmínky poskytnutí tohoto úvěru, uvedly řecké orgány, že příslušná úroková sazba byla shodná se sazbou dvanáctiměsíčních řeckých státních dluhopisů (vydaných těsně před datem, kdy začal platit úrok) plus 30 %. Řecké orgány dále tvrdily, že úvěrová smlouva mezi bankou ATE a sdruženími obsahovala podmínku prokazující, že se nejedná o státní podporu. Uvedená podmínka zní: „Dlužník přijímá závazek, že před vyplacením úvěru podepíše s řeckým státem, zastoupeným pro tyto účely zmíněnou bankou, smlouvu o zajištění vztahující se na produkty, vedlejší produkty a jiné movité věci, které dlužník nakoupí za prostředky z tohoto úvěru, a na veškeré komodity, které jsou v jeho vlastnictví nebo pod jeho správou, na základě ustanovení zákona 2844/2000.“ Jinými slovy, zajištění poskytují sdružení státu (zastoupenému bankou ATE), pokud jde o produkty nakoupené sdruženími za prostředky z tohoto úvěru.
(22)
Náměstek ministra financí přijal dne 26. října 2010 rozhodnutí č. 2/21304/0025. V uvedeném rozhodnutí se stanoví:
„A.
Sdružení zemědělských družstev a družstva zemědělské prvovýroby v Řecku, kterým byly poskytnuty úvěry zaručené řeckým státem na základě rozhodnutí č. 2/88675/0025/9.12.2008 přijatého náměstkem ministra hospodářských věcí a financí, které je v současné době v platnosti, budou mít na základě zmíněného rozhodnutí možnost restrukturalizovat úvěry zaručené řeckým státem splatné ke dni 30. září 2010 tímto způsobem:
Celková doba trvání restrukturalizovaného úvěru se stanoví na pět let, úvěr je splatný v půlročních splátkách zahrnujících jistinu i úrok, přičemž první splátka je splatná dne 30. března 2011 a poslední dne 30. září 2015.
Kromě toho musí každý dlužník platit řeckému státu až do data splatnosti úvěru prémii ve výši 2 % aktuální nesplacené části úvěru. První platba bude učiněna společně s úhradou první splátky dne 30. března 2011.
Stávající zajištění obilovin ve prospěch řeckého státu se ruší.
Stanovená úroková sazba u restrukturalizovaného úvěru bude sazba používaná každou finanční institucí pro tutéž kategorii úvěrů. […]“
III. PŘIPOMÍNKY ZE STRANY ŘECKA
(23)
Ve své odpovědi ze dne 21. ledna 2011 řecké orgány uvedly, že na úrokový příspěvek i na státní záruku za úvěry je třeba pohlížet se zřetelem ke sdělení Komise o dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (5) (dále jen „dočasný rámec“). Řecké orgány zejména uvedly, že dotčené úvěry byly poskytovány v období finanční a hospodářské krize v letech 2008 a 2009 a sloužily k překonání krize.
(24)
Řecké orgány dále uvedly, že z důvodu velkého počtu konečných příjemců (členů družstev) byl prospěch z bezúročného úvěru pro jednotlivé příjemce tak malý, že jej nelze považovat za prospěch narušující hospodářskou soutěž.
(25)
Kromě toho řecké orgány uvedly, že povinnost každého dlužníka zaplatit prémii ve výši 2 % v souladu s ministerským rozhodnutím č. 2/21304/0025/26.10.2010 prokazuje, že se nejednalo o státní podporu.
(26)
Řecké orgány ve svém dopise ze dne 1. prosince 2011 zopakovaly řadu argumentů, které předložily během řízení a které se týkaly potřeby provést tato opatření a důvody, proč tato potřeba nastala. Rovněž tvrdily, že vydání ministerského rozhodnutí č. 2/21304/0025/26.10.2010 a uplatnění úrokové sazby na restrukturalizované úvěry (sazba používaná každou finanční institucí pro tutéž kategorii úvěrů) prokazuje, že úrokový příspěvek nepředstavuje podporu. Orgány rovněž dodaly, že v období od roku 2009 do 28. listopadu 2011 dosáhly úrokové příspěvky poskytnuté státem výše 7 762 113,00 EUR.
ΙV. POSOUZENÍ PODPORY
ΙV.1 Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy
(27)
Na základě čl. 107 odst. 1 Smlouvy podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(28)
Před přistoupením k posouzení toho, zda dotčené opatření splňuje podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy, by Komise chtěla poznamenat, že existují dva aspekty tohoto opatření, jež by měly být prozkoumány s ohledem na toto ustanovení, a sice: i) úrokový příspěvek a ii) státní záruka.
ΙV.1.1 Úrokový příspěvek
(29)
Úrokový příspěvek poskytnutý řeckým státem zmíněným družstvům na základě ministerského rozhodnutí č. 56700/B.3033/8.12.2008 splňuje všechny podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tento příspěvek, který poskytuje řecký stát, poskytuje jednoznačnou výhodu, jelikož ve skutečnosti činí tento úvěr zcela bezúročným. Přímými příjemci této podpory jsou družstva. Avšak vzhledem k tomu, že záměrem státu při poskytování těchto úvěrů bylo zvýšit příjem řeckých zemědělců tím, že se uměle zvýší cena obilovin prodávaných zemědělci družstvům, jsou zemědělci (producenti) nepřímými příjemci této podpory. Kromě toho je splněna také podmínka selektivity, protože příjemci této podpory jsou pouze ta družstva a, v konečném důsledku, ti zemědělci, kteří nakupovali nebo pěstovali obiloviny v Řecku v roce 2008. Úrokový příspěvek byl poskytnut před uplatněním ministerského rozhodnutí č. 2/21304/0025/26.10.2010 a před restrukturalizací úvěrů, pro kterou bylo stanoveno, že úroková sazba použitelná na restrukturalizované úvěry bude sazba používaná každou finanční institucí pro tutéž kategorii úvěrů.
(30)
Pokud jde o podmínku narušení hospodářské soutěže, z judikatury Soudního dvora vyplývá, že už pouhý fakt, že se ve srovnání s jinými konkurenčními podniky posílí konkurenční postavení jednoho podniku v důsledku ekonomického zvýhodnění, kterého by jinak tento podnik v běžném podnikání nedosáhl, poukazuje na možné narušení soutěže (6). Podpora podniku může ovlivnit obchod mezi členskými státy, pokud podnik působí na trhu otevřeném obchodu v rámci Společenství (7). Kromě toho na základě judikatury Soudního dvora neexistuje žádný práh nebo procentní podíl, který by tvořil hranici, pod kterou lze obchod mezi členskými státy pokládat za neovlivněný. I poměrně malá výše podpory nebo poměrně malá velikost podniků a priori neznamená, že obchod mezi členskými státy nemůže být ovlivněn (8). Objem obchodu v odvětví obilovin je v rámci Společenství značný. Proto dotčené opatření může ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(31)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se zdá, že pokud jde o úrokový příspěvek, jsou splněny všechny podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
ΙV.1.2 Státní záruka
(32)
Na základě ministerského rozhodnutí č. 2/88675/0025/9.12.2008 řecký stát rozhodl, že družstvům poskytne svou záruku za úvěry sjednané s bankou ATE. Obecně se kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy použijí i na záruky. Jak je uvedeno v bodě 2.1 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (9) (dále jen „sdělení o zárukách“), záruky přímo poskytnuté státem mohou představovat státní podporu. Výhodu plynoucí ze státní záruky představuje skutečnost, že riziko spojené se zárukou nese stát. Za takové riziko by se obvykle měla zaplatit příslušná prémie (bod 2.2 sdělení o zárukách). Jestliže se stát této prémie vzdá, těží z toho podnik a ze státních zdrojů unikají prostředky. Záruka je tedy v tomto případě poskytnuta ze státních prostředků. Ve sdělení o zárukách je dále uvedeno, že i když se ukáže, že stát v rámci poskytnuté záruky nic nezaplatí, může se přesto jednat o státní podporu.
(33)
Výhoda, která ze záruky vyplynula pro sdružení a v konečném důsledku pro zemědělce, je zjevná: dlužníci nemuseli přinejmenším do 30. března 2011 (viz 22. bod odůvodnění) platit příslušné pojištění, které by za běžných okolností měli zaplatit za související riziko. Rovněž ve srovnání se situací bez záruky umožňuje tato státní záruka dlužníkům získat lepší finanční podmínky pro úvěry, než jsou podmínky běžně dostupné na finančních trzích. Bod 3.4 sdělení o zárukách stanoví seznam všech podmínek, které musí být splněny, aby systém státních záruk nebyl považován za státní podporu. Je zjevné, že zkoumané opatření všechny tyto dotčené podmínky nesplňuje. Například přinejmenším dvě z těchto podmínek v tomto případě zjevně nejsou splněny: dotčená záruka pokrývá více než 80 % úvěrů a zdá se, že zkoumaný systém povoluje poskytování záruk dlužníkům, kteří mají finanční potíže.
(34)
Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, přímými příjemci této podpory jsou družstva. Avšak vzhledem k tomu, že záměrem řeckého státu při poskytování těchto úvěrů bylo zvýšit příjem řeckých zemědělců tím, že se uměle zvýší cena obilovin prodávaných producenty družstvům, jsou nepřímými příjemci této podpory zemědělci (producenti). Je splněna také podmínka selektivity, protože příjemci této podpory jsou pouze ta družstva a ti zemědělci, kteří nakupovali nebo pěstovali obiloviny v Řecku v roce 2008.
(35)
Tatáž zjištění platí i pro podmínky týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu uvedené v 30. bodě odůvodnění.
(36)
Kromě toho řecké orgány tvrdily, že zajištění poskytnuté státu ze strany sdružení, jak je uvedeno v úvěrové smlouvě, prokazuje, že se nejedná o podporu. Avšak, jak uvedla Komise ve svém rozhodnutí o zahájení uvedeného postupu, tomu tak není, a to z těchto důvodů: a) Zaprvé, pokud družstva nesplatí své úvěry, bude záviset na uvážení státu, zda využije práv, která mu byla udělena na základě smluv o zajištění. b) Zadruhé se zdá, že zajištění nestačí na pokrytí celého úvěru, protože cena zaplacená sdruženími zemědělcům za nákup obilovin (která by měla být stejná jako výše úvěrů) je vyšší než tržní cena.
(37)
Je třeba rovněž poznamenat, že toto zajištění bylo ministerským rozhodnutím č. 2/21304/0025/26.10.2010 zrušeno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, bylo toto zajištění nahrazeno 2 % prémií s platností ode dne první splátky splatné dne 30. března 2011. Řecké orgány ve svém dopise ze dne 7. června 2011 uvedly, že v souladu se sdělením o zárukách je ustanovení o prémii takzvaným „safe-harbour“ pro malé a střední podniky, jejichž platební schopnost může být ovlivněna nepříznivými podmínkami. Tento argument je z důvodů uvedených ve 38., 39. a 40. bodě odůvodnění nepřípustný.
(38)
Zaprvé ustanovení o 2 % prémii bylo přijato až v říjnu 2010 a týká se pouze částek nesplacených k září 2010. I kdybychom přijali (což se nestalo), že touto prémií byl odstraněn jakýkoli prvek státní podpory, státní záruka by až do uvedeného okamžiku představovala státní podporu.
(39)
Zadruhé, ze znění ministerského rozhodnutí č. 2/21304/0025/26.10.2010 vyplývá, že mají možnost, ale nikoli povinnost příslušného ustanovení využít (viz 22. bod odůvodnění). Řecké orgány v této souvislosti uvedly, že dlužníci ve skutečnosti museli uvedeného ustanovení využít, jelikož, jak je stanoveno v článku 13 úvěrové smlouvy, pokud úvěr nesplatí do 30. září 2009, se dlužná částka stane splatnou státem do tří měsíců, což si vyžádá přijetí administrativních donucovacích opatření proti dlužníkovi. Tento argument je rovněž nepřípustný: pokud stát dlužnou částku splatí, není jisté, že přijme opatření proti původnímu dlužníkovi za účelem získání příslušné částky, ale vždy se bude moci rozhodnout tak neučinit.
(40)
Kromě toho se zdá, že uvedená 2 % prémie sama o sobě není prvkem, který by na základě sdělení o zárukách dokazoval, že se nejedná o státní podporu, jak tvrdí řecké orgány. I kdybychom přijali předpoklad, že všichni příjemci uvedeného opatření byly malé a střední podniky, jak tvrdí řecké orgány, použil by se v tomto případě bod 3.5 sdělení o zárukách. V tomto bodě sdělení objasňuje, že aby záruka poskytnutá na základě systému, který používá paušální prémii, nebyla považována za představující státní podporu, musí být splněny všechny ostatní podmínky stanovené v bodě 3.4 písm. a), b), c), e), f) a g). Jak již bylo vysvětleno ve 33. bodě odůvodnění, tyto podmínky v tomto případě nejsou splněny: dotčená záruka pokrývá více než 80 % úvěrů a zdá se, že zkoumaný systém povoluje poskytování záruk dlužníkům, kteří mají finanční potíže.
(41)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem jsou, pokud jde o státní záruku uvedených úvěrů, splněny všechny podmínky čl. 107 odst. 1.
ΙV.2 Slučitelnost podpory
ΙV.2.1 Obecná zjištění
(42)
Smlouva připouští některé výjimky z obecné zásady neslučitelnosti státní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Některé z těchto výjimek se v tomto případě ze zjevných důvodů nepoužijí. Zejména se jedná o výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2, které se vztahují na podporu sociální povahy, podporu určenou k náhradě škod způsobených přírodními pohromami a podporu týkající se sjednocení Německa.
(43)
Totéž platí pro výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a), b) a d) Smlouvy, vzhledem k tomu, že dotčená podpora nebyla určena pro pomoc hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, ani pro projekty společného evropského zájmu, ani na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.
(44)
Proto jediná odchylka, která by se v tomto případě mohla uplatnit, je odchylka stanovená v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, která stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Aby se na podporu tato odchylka vztahovala, musí být daná podpora v souladu s pravidly Unie pro státní podporu. V oblasti zemědělství jsou tato pravidla stanovena v pokynech Komise ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (10) (dále jen „zemědělské pokyny“).
(45)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, bylo cílem dotčeného opatření řešit situaci způsobenou přebytkem obilovin vypěstovaných v Řecku v roce 2008. Konkrétně uvedly řecké orgány ve svém dopise ze dne 19. března 2010, že jedním z důvodů pro toto opatření bylo „zajistit producentům minimální příjem“.
(46)
Kromě toho se zdá, že jelikož byly úvěry ve výši 150 milionů EUR určeny pro sdružení na nákup obilovin vypěstovaných jejich členy (viz ministerské rozhodnutí č. 8264 ze dne 9. prosince 2008), byla tato podpora poskytnuta na základě vypěstovaných množství.
(47)
Tento druh podpory, kterou Řecko poskytlo, není stanoven v zemědělských pokynech ani v jiných pravidlech Unie týkajících se této oblasti a řecké orgány netvrdí opak. Proto se zdá, že tato podpora představovala provozní podporu, jejímž účelem bylo zvýšit příjem zemědělců umělým zvýšením cen obilovin. Zásahy tohoto druhu jsou podle právních předpisů Unie týkajících se státní podpory přísně zakázány.
(48)
Je třeba uvést, že na základě judikatury příslušných útvarů Soudního dvora Evropské unie provozní podpory, tzn. podpory mající za cíl snížit podnikům náklady, které by měly tyto podniky za normálních okolností nést v rámci své běžné činnosti, v zásadě narušují hospodářskou soutěž vzhledem k tomu, že jednak neusnadňují „rozvoj“ žádného hospodářského odvětví a jednak poskytují příjemci umělou finanční podporu, která trvale narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod v míře, jež je rozporu se společným zájmem.
(49)
Zejména trhy se zemědělskými produkty v Evropské unii jsou dostatečně upraveny právními předpisy prostřednictvím společných organizací trhu. Úkolem společných organizací trhu je mimo jiné zajistit korektní hospodářskou soutěž mezi hospodářskými subjekty dotčeného odvětví uvnitř Evropské unie. Podpůrná opatření trhu, jako jsou tato opatření zavedená a financovaná Řeckem, odporují cílům společné organizace trhu s obilovinami a mohou být ve vážném rozporu s jejím fungováním
(50)
Jak vícekrát zdůraznil Soudní dvůr (11), jakýkoli zásah členského státu do tržních mechanismů, s výjimkou zásahů, které jsou konkrétně stanoveny nařízením Unie, může být v rozporu s fungováním společných organizací trhu a vytvářet pro některé hospodářské skupiny v Unii neoprávněné výhody. Zejména ve své novější judikatuře (12) Soudní dvůr znovu připomněl, že v oblastech zahrnutých do společné organizace trhu, a zejména, zakládá-li se tato organizace na společném systému cen, členské státy již nemohou zasahovat jednostranně přijatými vnitrostátními ustanoveními do mechanismu tvorby cen upravovaných v téže fázi produkce společnou organizací.
(51)
Je třeba zdůraznit, že vnitrostátní mechanismy podpor pro ceny, jako jsou mechanismy přezkoumávané v tomto případě, ohrožují společný systém cen a obecněji účelnost mechanismů vytvořených nařízeními Unie o společné organizaci trhů, i když mají za cíl podpořit příjem zemědělců.
(52)
Kromě toho Komise také posuzovala, zda by tato podpora mohla být považována za slučitelnou na základě sdělení Komise - Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (13). I kdyby však příjemce v době poskytnutí podpory byl podnikem v obtížích ve smyslu oddílu 2 uvedených pokynů (což není zřejmé), neuvedly řecké orgány žádné údaje o tom, že by v tomto případě byly splněny podmínky uvedených pokynů, které by mohly odůvodnit poskytnutí podpory určitému konkrétnímu příjemci.
IV.2.2. Dočasný rámec
(53)
Řecké orgány za účelem odůvodnění této podpory odkazují na hospodářskou krizi a nedostatečný přístup družstev k financování. Komise uznala závažnost finanční krize a v roce 2009 přijala tzv. „dočasný rámec“ (14), v němž prohlásila za slučitelnou s vnitřním trhem podporu, která v případě producentů v zemědělské prvovýrobě může dosáhnout výše 15 000 EUR.
(54)
Ve svém dopise ze dne 21. ledna 2011 řecké orgány tvrdily, že na úrokový příspěvek i státní záruku pro úvěry se vztahují ustanovení dočasného rámce. Řecké orgány zejména uvedly, že dotčené úvěry byly poskytovány v období finanční a hospodářské krize v letech 2008 a 2009 a sloužily k překonání krize. Řecké orgány rovněž dodaly, že z důvodu velkého počtu konečných příjemců (členů družstev) byl prospěch z bezúročného úvěru pro jednotlivé příjemce tak malý, že jej nelze považovat za prospěch narušující hospodářskou soutěž. Kromě toho řecké orgány tvrdily, že podle bodu 7 dočasného rámce se jeho ustanovení vztahují i na případy neoznámené státní podpory.
(55)
Komise nemůže tyto argumenty předložené řeckými orgány přijmout a domnívá se, že ustanovení dočasného rámce se na tento případ nevztahují. Zaprvé, oblast působnosti dočasného rámce byla rozšířena tak, aby zahrnovala prvovýrobu zemědělských produktů, až dne 31. října 2009 (15). Proto se tento dočasný rámec nemůže vztahovat na státní podporu, která byla schválena před vstupem uvedeného rozšíření působnosti v platnost. V tomto konkrétním případě článek 1 ministerského rozhodnutí č. 56700/B.3033/8.12.2008 stanoví, že úrokový příspěvek se týká úvěrů, které byly nebo budou poskytnuty v roce 2008. Uvedené úvěry, tedy státní podpora, byly poskytnuty před 31. říjnem 2009.
(56)
Zadruhé by Komise chtěla upozornit na to, že dotčená opatření nesplňují podmínku stanovenou v dočasném rámci, která uvádí, že aby tato podpora mohla být považována za slučitelnou, musí se použít pro celé zemědělské odvětví, a nikoli na jedno odvětví produktů, jako je v tomto případě odvětví obilovin.
V. ZÁVĚR
(57)
Komise shledává, že Řecko protiprávně poskytlo uvedenou podporu, čímž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Vzhledem k tomu, že tato podpora je neslučitelná s vnitřním trhem, musí ji Řecko zrušit a zajistit navrácení podpory od příjemců.
(58)
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci uvedeného režimu nepředstavují podporu, pokud v době jejich poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (16), jež bylo použitelné v době poskytnutí podpory.
(59)
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci uvedeného režimu, které v době jejich poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 1 nařízení (ES) č. 994/98, nebo v rámci jiného schváleného režimu podpory, jsou slučitelné s vnitřním trhem až do maximální míry podpory, která se na uvedené podpory použije,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Režim zřízený ve prospěch pěstitelů obilovin a zemědělských družstev působících v odvětví obilovin na základě ministerských rozhodnutí č. 56700/Β.3033/8.12.2008 a č. 2/88675/0025/9.2.2008 v podobě úvěru zaručeného řeckým státem s úrokovým příspěvkem představuje státní podporu. Tato státní podpora poskytnutá řeckým státem protiprávně, a sice v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 nepředstavují podporu, pokud v době jejich poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 2 nařízení (ES) č. 994/98, jež bylo použitelné v době poskytnutí podpory.
Článek 3
Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1, které v době jejich poskytnutí splňovaly podmínky stanovené v nařízení přijatém na základě článku 1 nařízení Rady (ES) č. 994/98, nebo v rámci jiného schváleného režimu podpory, jsou slučitelné s vnitřním trhem až do maximální míry podpory, která se na uvedené podpory použije.
Článek 4
1. Řecko zajistí navrácení neslučitelné podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 od příjemců.
2. Částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky počítané ode dne, kdy byly pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Úrok se vypočítá jako složený úrok v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (17).
4. Řecko zruší všechny dosud neprovedené platby v rámci režimu uvedeného v článku 1 od data oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 5
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 musí být okamžité a účinné.
2. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců od data jeho oznámení.
Článek 6
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Řecko Komisi následující informace:
a)
seznam příjemců, kterým byla poskytnuta podpora v rámci režimu uvedeného v článku 1, a celková výše podpory, kterou každý z nich obdržel;
b)
celková částka (jistina a úrok), která má být každým příjemcem navrácena;
c)
podrobný popis opatření, která již byla přijata, a plánovaných opatření za účelem zajištění souladu s tímto rozhodnutím;
d)
dokumenty prokazující, že příjemci byli vyzváni k navrácení podpory.
2. Řecko bude Komisi informovat o vývoji v oblasti vnitrostátních opatření přijatých za účelem provedení tohoto rozhodnutí až do doby, než bude navrácení podpory uvedené v článku 1 dokončeno. Neprodleně předloží Komisi na základě prosté žádosti z její strany informace o opatřeních, která již byla přijata, a plánovaných opatřeních za účelem zajištění souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o výši podpory a úroků, které již příjemci navrátili.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 25. ledna 2012.
SKLEP KOMISIJE
z dne 25. januarja 2012
o pomoči, ki jo je Grčija odobrila pridelovalcem žita in zadrugam za zbiranje žit
št. SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9335)
(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/320/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu s prvim pododstavkom člena 108(2) Pogodbe (1), in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
Komisija je bila 18. novembra 2008 po elektronski pošti obveščena o pomoči, ki naj bi jo Grčija odobrila pridelovalcem žita in združenjem kmetijskih zadrug za zbiranje žita. Pomoč naj bi bila dodeljena v obliki brezobrestnih posojil. Komisija je z dopisom z dne 21. novembra 2008 pozvala grške organe, naj predložijo informacije o zadevni pomoči.
(2)
Komisija je z dopisom z dne 24. novembra 2008 pritožnico pozvala, naj predloži popoln obrazec za pritožbe. Komisija je obrazec prejela 8. januarja 2009.
(3)
Ker Komisija od grških organov ni prejela odgovora na dopis z dne 21. novembra 2008, jim je po prejetju obrazca za pritožbe 23. januarja 2009 poslala še en dopis, v katerem je zahtevala informacije o zadevnem ukrepu. Ker grški organi niso odgovorili do roka iz dopisa, jim je 24. marca 2009 poslala opomin.
(4)
Grški organi so 14. maja 2009 Komisiji poslali dopis, v katerem so predložili le zelo omejene informacije o pomoči, v zvezi s katero je bila vložena pritožba. Komisija je 11. junija 2009 grškim organom poslala še eno zahtevo po informacijah, ki je vsebovala podrobnejša vprašanja v zvezi z domnevno državno pomočjo.
(5)
Grški organi so 20. julija 2009 Komisijo prosili za podaljšanje roka za predložitev zadevnih informacij do 30. avgusta 2009. Komisija je to podaljšanje odobrila v dopisu z dne 23. julija 2009. Grški organi so v elektronski pošti z dne 1. septembra 2009 prosili za ponovno podaljšanje roka za en mesec. Komisija je z dopisom z dne 14. septembra odobrila drugo podaljšanje roka do 30. septembra 2009.
(6)
Komisija več kot dva meseca po izteku tega roka še vedno ni prejela odgovora, zato je 1. decembra 2009 grškim organom poslala opomin, v katerem je rok za predložitev informacij podaljšala še za en mesec. Komisija je v opominu grške organe opozorila, da bo, če odgovora ne bo prejela v določenem roku, zahtevala predložitev informacij (odredba o predložitvi podatkov) v skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (2) (3). Poleg tega je bila zadeva 26. januarja 2010 vpisana v register nepriglašene pomoči pod številko NN 3/10.
(7)
Grški organi do izteka roka, ki ga je določila Komisija, niso predložili nobenih informacij. Zato je Komisija 10. marca 2010 sprejela sklep v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999, s katerim je od grških organov zahtevala, da ji predložijo zahtevane informacije.
(8)
Grški organi so odgovorili 19. marca 2010. V odgovoru so trdili, da so na dopis Komisije z dne 1. decembra 2009 odgovorili z dopisom z dne 9. februarja 2010. Komisija je v dopisu z dne 17. maja 2010 grškim organom poslala več dodatnih vprašanj. Poleg tega jih je pozvala, naj predložijo dokaz, ki potrjuje, da so ji 9. februarja 2010 poslali dopis. Medtem je Komisija od pritožnice prejela dodatne informacije v zvezi z zadevno pomočjo. Zato je grškim organom 18. junija 2010 poslala še en dopis, v katerem jim je omogočila, da predložijo pripombe o teh novih informacijah. Grški organi so Komisiji odgovorili z dopisom z dne 17. maja 2010, vendar niso predložili nobenega dokaza, ki bi potrjeval, da so Komisiji 9. februarja 2010 poslali dopis. Grški organi so 30. septembra 2010 odgovorili na dopis Komisije z dne 18. junija 2010.
(9)
Komisija je z dopisom z dne 15. decembra 2010 obvestila Grčijo o odločitvi, da bo na podlagi člena 108(2) Pogodbe začela postopek v zvezi zadevno pomočjo. Grški organi so v dopisu z dne 21. januarja 2011 Komisiji predložili svoje pripombe glede odločitve Komisije z dne 15. decembra 2010. Komisija je v dopisu z dne 5. maja 2011 grškim organom poslala nekaj dodatnih vprašanj; na dopis so grški organi odgovorili 6. junija 2011.
(10)
Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi z zadevnim ukrepom. Komisija je prejela pripombe ene zainteresirane strani, ki je trdila, da so zadevni ukrepi nezakoniti. Grški organi so bili o teh pripombah obveščeni, svoje pripombe pa so predložili v dopisu z dne 1. decembra 2011.
II. PODROBEN OPIS POMOČI
ΙΙ.1 Pritožba
(11)
Komisija je bila 18. novembra 2008 po elektronski pošti obveščena o pomoči, ki naj bi jo Grčija odobrila za pridelovalce žita in združenja kmetijskih zadrug. Glede na to pritožbo naj bi bila pomoč dodeljena združenjem kmetijskih zadrug v sektorju žit v obliki brezobrestnih posojil v višini 150 milijonov EUR.
II.2 Ozadje
(12)
Glede na informacije, ki so jih predložili grški organi, so grški kmetje leta 2008 posadili 60 tisoč hektarov (600 000stremat) koruze več kot leto prej. To je povzročilo znatno prekomerno pridelavo koruze in posledično znižanje cen. Enako se je zgodilo v primeru pšenice. Grška vlada se je zaradi navedenega in zaradi gospodarske krize odločila, da bo grškim pridelovalcem odobrila pomoč.
(13)
Po navedbah grških organov je bila pomoč odobrena organizacijam proizvajalcev, tj. združenjem kmetijskih zadrug. Združenja kmetijskih zadrug niso imela potrebnih sredstev, da bi prispevala k povečanju prihodka pridelovalcev, zaradi finančne krize pa tudi niso imela dostopa do finančnih trgov, da bi lahko dobila posojilo. Grški organi so poleg tega trdili, da bi cene močno padle in da bi imeli pridelovalci znatne izgube, če bi zadruge pozimi leta 2008 prodale zbrano količino žit. Da bi se preprečil padec cen žita in zagotovil minimalni prihodek kmetom, se je grška vlada odločila, da bo združenjem kmetijskih zadrug in posredno kmetom (ki so svoje pridelke dostavili zadrugam) odobrila pomoč v obliki posojila z državnim poroštvom in subvencioniranjem obrestne mere. Po mnenju grških organov bi se zneski posojil, odobreni združenjem kmetijskih zadrug, nato prenesli na pridelovalce, in sicer za količino žit, ki so jih leta 2008 kupila ali prejela združenja kmetijskih zadrug. Zaradi dolgotrajne krize na trgu za žito so grški organi podaljšali rok za vračilo posojil do 30. septembra 2010.
ΙΙ.3 Ukrep
(14)
Grški organi so sprejeli več sklepov o uveljavitvi zadevne pomoči.
(15)
Sklep grškega ministra za gospodarske zadeve in finance št. 56700/B.3033 z dne 8. decembra 2008 med drugim določa:
„Člen 1. Odobreno je subvencioniranje obrestne mere za posojila, ki so jih ali jih bodo v letu 2008 finančne institucije odobrile združenjem kmetijskih zadrug in primarnim kmetijskim zadrugam v Grčiji, pri čemer bodo ta posojila uporabljena za plačilo pridelovalcem za količine žit, kupljenih ali prejetih leta 2008. Zadevna posojila bodo subvencionirana od datuma njihove odobritve. […]
Člen 3. Zadevna posojila se uporabljajo od datuma odobritve do datuma vračila, in sicer najpozneje 30. septembra 2009.[…]“
(16)
Sklep grškega ministra za gospodarske zadeve in finance št. 2/88675/0025 z dne 9. decembra 2008 med drugim določa:
„1.
Grčija odobri 100-odstotno poroštvo za zavarovanje posojil, ki jih bodo finančne institucije odobrile združenjem kmetijskih zadrug in primarnim kmetijskim zadrugam v Grčiji, pri čemer bodo ta posojila uporabljena za plačilo pridelovalcem za količine žit, kupljenih ali prejetih leta 2008, v skladu z določbami zakona št. 2322/1995. Za posojila, ki jih bodo finančne institucije odobrile združenjem kmetijskih zadrug in primarnim kmetijskim zadrugam v letu 2008 za nakup žit, veljajo določbe tega sklepa od datuma odobritve zadevnih posojil. Skupni znesek posojil, ki so bila ali bodo odobrena, ne sme presegati 150 milijonov EUR. […]
3.
[…] Če se neplačan del posojila do zapadlosti ne vrne, zadevni znesek zapade in postane plačljiv. Banke morajo za povračilo zajamčenih terjatev od države v treh mesecih po zapadlosti posojila predložiti dokazila iz Sklepa ministra za gospodarske zadeve in finance št. 2/478/0025 z dne 4. januarja 2006 (Uradni list, serija II, št. 16 z dne 13. januarja 2006).“
(17)
V skladu s sklepoma grškega ministra za gospodarske zadeve in finance št. 46825/B.2248 z dne 29. septembra 2009 in št. 2/69591/0025 z dne 2. oktobra 2009 je bil rok za vračilo posojil podaljšan do 30. decembra 2010.
(18)
Sklep grškega ministra za razvoj podeželja in prehrano št. 8264 z dne 9. decembra 2008 je določal, da se znesek v višini 150 milijonov EUR dodeli 57 združenjem kmetijskih zadrug. Navedeni sklep se sklicuje tudi na sklep vladne komisije z dne 12. novembra 2008 o odobritvi posojil v višini 150 milijonov EUR združenjem kmetijskih zadrug in njihovim članom.
(19)
V dopisu grških organov z dne 19. marca 2010 je navedeno, da je vsa zadevna posojila (razen enega) odobrila Grška kmetijska banka (v nadaljnjem besedilu: ATE). Grški organi so dodali, da sta bila subvencioniranje obrestne mere in poroštvo, ki ju je odobrila država, v sektorju žit potrebna zaradi znižanja cen žita v letu 2008, ki je bilo posledica prekomerne letine žit v Grčiji. Grški organi so v tem dopisu navedli, da majhnega posojila, ki ga odobri država, ni mogoče šteti za državno pomoč, ker ni izkrivljalo in ne bi moglo izkrivljati konkurence ter ni vplivalo na trgovino med državami članicami. Grški organi so dodali, da so bile ugodnosti, ki so jih imeli posamezni pridelovalci zaradi zadevnega ukrepa, zelo majhne.
(20)
V skladu s členom 1 sporazuma o posojilu med banko ATE in združenji kmetijskih zadrug (v nadaljnjem besedilu: sporazum o posojilu) lahko posojilojemalec posojilo, ki ga odobri banka ATE, uporabi le za nakup ali prejetje žita, pridelanega v letu 2008.
(21)
Grški organi so v zvezi s pogoji za odobritev posojila navedli, da je bila uporabljena obrestna mera, ki velja za 12-mesečne grške državne obveznice (izdane tik preden so začele teči obresti), zvišana za 30 %. Poleg tega so trdili, da je sporazum o posojilu med banko ATE in združenji kmetijskih zadrug vključeval pogoj, ki dokazuje, da državne pomoči ni bilo. Ta pogoj je: „Posojilojemalec prevzema odgovornost, da bo v skladu z določbami zakona št. 2844/2000 pred izplačilom posojila z grško državo, ki jo za namene tega sporazuma zastopa Banka, podpisal pogodbo o zavarovanju s premoženjem v zvezi s proizvodi, stranskimi proizvodi in drugimi premičninami, ki jih bo posojilojemalec kupil s tem posojilom, in v zvezi z vsem blagom, ki je v njegovi lasti ali s katerim upravlja.“ To pomeni, da združenja kmetijskih zadrug državi (ki jo zastopa banka ATE) zagotovijo zavarovanje s premoženjem za proizvode, ki jih kupijo s posojilom.
(22)
Namestnik ministra za finance je 26. oktobra 2010 sprejel Sklep št. 2/21304/0025. Navedeni sklep določa naslednje:
„A.
Združenja kmetijskih zadrug in primarne kmetijske zadruge v Grčiji, ki so pridobili posojila s poroštvom grške države v skladu z veljavnim Sklepom št. 2/88675/0025 z dne 9. decembra 2008, ki ga je sprejel namestnik ministra za gospodarske zadeve in finance, se lahko v skladu z navedenim sklepom odločijo za prestrukturiranje posojil s poroštvom grške države z dne 30. septembra 2010:
Skupno trajanje prestrukturiranega posojila je pet let in se odplačuje v polletnih obrokih (glavnica in obresti), pri čemer se prvi obrok plača 30. marca 2011, zadnji pa 30. septembra 2015.
Poleg tega vsak posojilojemalec grški državi do zapadlosti posojila plačuje premijo varnega pristana v višini 2 % trenutno neplačanega dela posojila. Prva premija se plača ob plačilu prvega obroka 30. marca 2011.
Obstoječa jamstva za zavarovanje s premoženjem v obliki žita v korist grške države so tako odpravljena.
Obrestna mera za prestrukturirano posojilo je obrestna mera, ki jo posamezna finančna institucija uporablja za enako kategorijo posojil. […]“
III. PRIPOMBE GRČIJE
(23)
Grški organi so v odgovoru z dne 21. januarja 2011 trdili, da je treba subvencioniranje obrestne mere in državno poroštvo za posojila obravnavati v luči sporočila Komisije o začasnem okviru Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (5) (v nadaljnjem besedilu: začasni okvir). Zlasti so trdili, da so bila zadevna posojila odobrena med finančno in gospodarsko krizo v letih 2008 in 2009 ter so bila namenjena premagovanju te krize.
(24)
Grški organi so poleg tega navedli, da so bile zaradi velikega števila končnih upravičencev (članov zadrug) ugodnosti brezobrestnega posojila za posameznega upravičenca tako majhne, da ni mogoče šteti, da bi povzročale izkrivljanje.
(25)
Nazadnje so grški organi trdili, da obveznost posameznega posojilojemalca, da v skladu z ministrskim sklepom št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010 plača zavarovalno premijo v višini 2 %, dokazuje, da državne pomoči ni bilo.
(26)
Grški organi so v dopisu z dne 1. decembra 2011 ponovili več utemeljitev v zvezi s potrebo po izvajanju teh ukrepov in razlogi zanje, ki so jih navedli med postopkom. Poleg tega so trdili, da zaradi sprejetja ministrskega sklepa št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010 in uporabe obrestne mere ob prestrukturiranju posojil (tj. obrestne mere, ki jo posamezne finančne institucije uporabljajo za enako kategorijo posojil) subvencioniranje obrestne mere ne pomeni pomoči. Dodali so, da so v obdobju od leta 2009 do 28. novembra 2011 subvencije za obrestne mere, ki jih je odobrila država, znašale 7 762 113 EUR.
ΙV. OCENA POMOČI
ΙV.1 Obstoj pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe
(27)
V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, če vpliva na trgovino med državami članicami.
(28)
Komisija pred izvedbo ocene, ali je zadevni ukrep skladen s pogoji iz člena 107(1) Pogodbe, opozarja na dva vidika ukrepa, ki ju je treba preučiti ob upoštevanju navedene določbe: (a) subvencioniranje obrestne mere in (b) državno poroštvo.
ΙV.1.1 Subvencioniranje obrestne mere
(29)
Subvencioniranje obrestne mere, ki ga je grška država odobrila zadrugam v skladu z ministrskim sklepom št. 56700/B.3033 z dne 8. decembra 2008, je skladno z vsemi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe. Subvencijo je odobrila grška država in pomeni jasno prednost, ker je tako posojilo dejansko popolnoma brezobrestno. Neposredni upravičenci pomoči so zadruge. Vendar so glede na to, da je nameravala država z odobritvijo posojil povečati prihodek grških kmetov z umetnim zvišanjem cene žit, ki jih pridelovalci prodajo zadrugam, posredni upravičenci pomoči kmetje (pridelovalci). Poleg tega je bil izpolnjen tudi pogoj selektivnosti, ker so upravičenci pomoči samo tiste zadruge in na končni stopnji tudi kmetje, ki so leta 2008 v Grčiji kupovali ali pridelovali žita. Subvencioniranje obrestne mere je bilo odobreno do začetka uporabe ministrskega sklepa št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010 in pred prestrukturiranjem posojila, ko je bilo navedeno, da naj bi se za prestrukturirano posojilo uporabila obrestna mera, ki jo posamezne finančne institucije uporabljajo za enako kategorijo posojil.
(30)
Kar zadeva pogoj v zvezi z „izkrivljanjem konkurence“, v skladu s sodno prakso Sodišča že samo dejstvo, da se konkurenčni položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji okrepi z dodelitvijo gospodarske koristi, ki je podjetje sicer v okviru svojega običajnega poslovanja ne bi imelo, pomeni nevarnost izkrivljanja konkurence (6). Zdi se, da pomoč, ki se dodeli podjetju, vpliva na trgovino med državami članicami, če podjetje posluje na trgu, odprtem za trgovanje v Skupnosti (7). Poleg tega v skladu s sodno prakso Sodišča ni določen prag ali odstotek, pod katerim bi se lahko štelo, da ni vpliva na trgovino med državami članicami. Celo sorazmerno majhen znesek pomoči ali sorazmerno majhna velikost podjetja, ki prejme pomoč, ne pomeni samodejno, da vpliv na trgovino med državami članicami ni mogoč (8). Trgovanje v sektorju žit v Skupnosti je obsežno. Zato bi lahko zadevni ukrep vplival na trgovino med državami članicami.
(31)
Glede na navedeno se zdi, da so v zvezi s subvencioniranjem obrestne mere izpolnjeni vsi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe.
ΙV.1.2 Državno poroštvo
(32)
Grška vlada se je z ministrskim sklepom št. 2/88675/0025 z dne 9. decembra 2008 odločila, da bo zadrugam odobrila poroštvo za posojila, sklenjena pri banki ATE. Na splošno merila iz člena 107(1) Pogodbe veljajo za poroštva. Kot je navedeno v oddelku 2.1 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (9) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o poroštvih), poroštva, ki jih neposredno odobri država, lahko dejansko pomenijo državno pomoč. Ugodnost državnega poroštva je, da tveganje, povezano s poroštvom, nosi država. Takšno tveganje se običajno plača z ustrezno premijo (oddelek 2.2 obvestila o poroštvih). Kadar se država takšni premiji v celoti ali delno odpove, to pomeni ugodnost za podjetje, kateremu je bilo odobreno državno poroštvo, ter zmanjšanje državnih prihodkov. Zato je poroštvo v tem primeru odobreno iz državnih sredstev. V obvestilu o poroštvih je poleg tega navedeno, da gre lahko za državno pomoč, tudi če se izkaže, da država v okviru poroštva ne izvrši nikakršnih plačil.
(33)
Ugodnosti, ki jih imajo združenja kmetijskih zadrug in na koncu tudi kmetje zaradi poroštva, so jasne: posojilojemalcem vsaj do 30. marca 2011 (glej uvodno izjavo 22) ni bilo treba plačati ustrezne premije, ki bi jo običajno morali plačati za poplačilo ustreznega tveganja. Poleg tega državno poroštvo v primerjavi z razmerami brez poroštva posojilojemalcem omogoči, da posojilo najamejo pod finančnimi pogoji, ki so ugodnejši od običajnih pogojev na finančnih trgih. Oddelek 3.4 obvestila o jamstvih vsebuje seznam vseh pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, da se državna poroštvena shema ne obravnava kot državna pomoč. Jasno je, da obravnavani ukrep ne izpolnjuje vseh zadevnih pogojev. Zdi se na primer, da v tem primeru nista bila izpolnjena vsaj dva od teh pogojev: zadevno poroštvo zajema več kot 80 % posojil in zadevna shema je na voljo tudi posojilojemalcem v finančnih težavah.
(34)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 29, so neposredni upravičenci pomoči zadruge. Glede na to, da je nameravala grška država z odobritvijo posojil povečati prihodek grških kmetov z umetnim zvišanjem cene žit, ki jih pridelovalci prodajo zadrugam, pa so posredni upravičenci pomoči kmetje (pridelovalci). Prav tako je izpolnjen pogoj selektivnosti, ker so upravičenci pomoči samo tiste zadruge in kmetje, ki so leta 2008 v Grčiji kupovali ali pridelovali žita.
(35)
Za pogoja „izkrivljanja konkurence“ in „vpliva na trgovino“ veljajo ugotovitve iz uvodne izjave 30.
(36)
Nazadnje so grški organi trdili, da zavarovanje s premoženjem, ki so ga združenja kmetijskih zadrug zagotovila državi, kot določa sporazum o posojilu, pomeni, da pomoči ni bilo. Vendar po mnenju Komisije iz odločitve o začetku postopka to ne velja zaradi naslednjih razlogov: (a) prvič, če zadruge ne vrnejo posojil, se lahko država sama odloči, ali bo uveljavljala pravice, odobrene s sporazumi o zavarovanju s premoženjem, ali ne; (b) drugič, zdi se, da zavarovanje s premoženjem ne zavaruje celotnega zneska posojila, saj je cena, ki jo združenja kmetijskih zadrug plačujejo kmetom za nakup žit (ki bi bila običajno enaka znesku posojil), višja od tržne cene.
(37)
Poleg tega je treba opozoriti, da je bilo zavarovanje s premoženjem ukinjeno z ministrskim sklepom št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010. Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, je to zavarovanje s premoženjem z dnem vračila prvega obroka, tj. 30. marca 2011, nadomestila 2-odstotna premija. Grški organi so v dopisu z dne 7. junija 2011 trdili, da v skladu z obvestilom o poroštvih premija pomeni zagotovitev „varnega pristana“ za mala in srednje velika podjetja, pri čemer lahko na njihovo plačilno sposobnost vplivajo neugodne razmere. Ta trditev je nesprejemljiva zaradi razlogov iz uvodnih izjav 38, 39 in 40.
(38)
Določba o 2-odstotni premiji varnega pristana je bila sprejeta šele oktobra 2010 in se uporablja le za zneske z rokom plačila v septembru 2010. Tudi če bi se lahko strinjali, da so s to premijo odpravljeni vsi elementi državne pomoči (kar pa ne drži), bi državno poroštvo do takrat še vedno pomenilo državno pomoč.
(39)
Poleg tega iz besedila ministrskega sklepa št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010 izhaja, da imajo združenja kmetijskih zadrug možnost in ne dolžnost uporabiti zadevno določbo (glej uvodno izjavo 22). Grški organi so v zvezi s tem navedli, da so posojilojemalci dejansko morali uveljavljali zadevno določbo, ker mora v skladu s členom 13 sporazuma o posojilu dolgovani znesek povrniti država v treh mesecih, razen če je posojilo vrnjeno do 30. septembra 2009, pri čemer bi država zoper posojilojemalca sprejela upravni izvršilni ukrep. Ta trditev je prav tako nesprejemljiva: če država dolgovani znesek povrne, ni nujno, da bo ukrepala zoper prvotnega dolžnika, da bi izterjala ta znesek, ampak se lahko kadar koli odloči, da tega ne bo storila.
(40)
Nazadnje se zdi, da 2-odstotna premija sama po sebi ni element, ki bi v skladu z obvestilom o poroštvih dokazoval, da ni šlo za državno pomoč, kot so trdili grški organi. Tudi če bi se strinjali s trditvami grških organov, da so vsi upravičenci v okviru ukrepa mala in srednje velika podjetja, bi v tem primeru veljal oddelek 3.5 obvestila o poroštvih. V tem oddelku zadevnega obvestila je pojasnjeno, da morajo biti izpolnjeni vsi pogoji iz točk 3.4(a), (b), (c), (e), (f) in (g), da se poroštvo, dodeljeno v okviru sheme, v zvezi s katero se zahteva enotna premija, ne obravnava kot državna pomoč. Kot je že pojasnjeno v uvodni izjavi 33, ti pogoji v tem primeru niso bili izpolnjeni: zadevno poroštvo zajema več kot 80 % posojil, pri čemer je zadevna shema na voljo tudi posojilojemalcem v finančnih težavah.
(41)
Glede na navedeno so v zvezi z državnim poroštvom za posojila izpolnjeni vsi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe.
ΙV.2 Združljivost pomoči
ΙV.2.1 Splošne pripombe
(42)
Pogodba določa nekatere izjeme od splošnega načela nezdružljivosti državnih pomoči z notranjim trgom iz člena 107(1) Pogodbe. Nekatere od teh izjem za to zadevo očitno ne veljajo. To vključuje izjeme iz člena 107(2), ki zajemajo pomoč socialnega značaja, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče, in pomoč v zvezi s ponovno združitvijo Nemčije.
(43)
Enako velja za izjeme iz člena 107(3)(a), (b) in (d) Pogodbe, saj zadevna pomoč ni bila nikoli namenjena za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, za pomembne projekte skupnega evropskega interesa ali za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine.
(44)
Zato bi se lahko v tem primeru uporabilo le odstopanje iz člena 107(3)(c) Pogodbe, ki določa, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Da bi bila pomoč zajeta v to odstopanje, mora biti skladna s pravili Unije glede državnih pomoči. Na področju kmetijstva so ta pravila določena v Smernicah Komisije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007-2013 (10) (v nadaljnjem besedilu: kmetijske smernice).
(45)
Glede na podatke, ki so na voljo Komisiji, je zadevni ukrep namenjen odpravljanju posledic prekomerne letine žit v Grčiji leta 2008. Zlasti so grški organi v dopisu z dne 19. marca 2010 priznali, da je bil ukrep namenjen tudi „zagotovitvi minimalnega prihodka pridelovalcem“.
(46)
Poleg tega je bila glede na to, da so bila posojila v višini 150 milijonov EUR namenjena združenjem kmetijskih zadrug za nakup žita, ki so ga pridelali njihovi člani (ministrski sklep št. 8264 z dne 9. decembra 2008), pomoč očitno odobrena na podlagi pridelanih količin.
(47)
Vrsta pomoči, ki jo je odobrila Grčija, v kmetijskih smernicah ali drugih pravilih Unije v zvezi s tem ni predvidena, pri čemer tega niso trdili niti grški organi. Zato se zdi, da je bila to pomoč za tekoče poslovanje, ki je bila namenjena povečanju prihodka kmetov z umetnim zvišanjem cen žita. Takšne ukrepe pravila Unije glede državnih pomoči strogo prepovedujejo.
(48)
Opozoriti je treba, da v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije pomoč za tekoče poslovanje, tj. pomoč, ki naj bi podjetja razbremenila stroškov, ki bi jih običajno morala imeti za tekoče upravljanje svojih dejavnosti, načeloma izkrivlja konkurenco, ker na eni strani ne pospešuje „razvoja“ nobenega gospodarskega sektorja, na drugi strani pa upravičencem zagotavlja umetno finančno podporo, ki trajno izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino na način, ki je v nasprotju s skupnim interesom.
(49)
Trgi kmetijskih proizvodov v Evropski uniji so celovito urejeni s skupnimi ureditvami trga. Naloga skupne ureditve trga je, da med drugim zagotovi lojalno konkurenco med gospodarskimi subjekti zadevnega sektorja v Evropski uniji. Ukrepi za podporo trga, kot so ukrepi, ki jih je uvedla in financirala Grčija, so v nasprotju s cilji skupne ureditve trga za žito in lahko pomenijo resno motnjo za njegovo delovanje.
(50)
Kot je Sodišče že večkrat poudarilo (11), lahko vsak poseg države članice v tržne mehanizme, razen tistih, ki so posebej določeni s predpisi Unije, vpliva na delovanje skupnih ureditev trga in nekaterim gospodarskim skupinam v Uniji omogoči neupravičene prednosti. Sodišče je v svoji nedavni sodbi (12) znova opozorilo, da države članice v sektorjih, ki so zajeti s skupno ureditvijo trga, in še toliko bolj, kadar ta ureditev temelji na skupnem sistemu cen, z enostransko sprejetimi nacionalnimi predpisi ne smejo več posegati v mehanizem oblikovanja cen, ki jih skupna ureditev ureja na isti stopnji proizvodnje in trženja.
(51)
Navesti je treba, da nacionalni mehanizmi subvencioniranja cen, kot so mehanizmi v zadevnem primeru, ogrožajo skupni sistem cen in splošneje namen mehanizmov, ustvarjenih s predpisi Unije o skupni ureditvi trgov, celo kadar je njihov cilj izboljšati prihodek kmetov.
(52)
Nazadnje je Komisija preučila tudi, ali bi bilo mogoče pomoč šteti za združljivo na podlagi sporočila Komisije z naslovom Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (13). Tudi če bi bil v času odobritve pomoči upravičencu odobren status podjetja v težavah v smislu oddelka 2 navedenih smernic (kar ni jasno), pa grški organi niso navedli, ali so bili v zadevnih primerih izpolnjeni številni pogoji iz teh smernic, s čimer bi bila morda utemeljena odobritev pomoči določenemu upravičencu.
IV.2.2 Začasni okvir
(53)
Grški organi so odobritev pomoči utemeljili z gospodarsko krizo in pomanjkanjem dostopa zadrug do finančnih sredstev. Potem ko je Komisija priznala resnost finančne krize, je leta 2009 sprejela „začasni okvir“ (14), v skladu s katerim se pomoč, ki lahko v primeru primarnih kmetijskih proizvajalcev znaša do 15 000 EUR, šteje za združljivo z notranjim trgom.
(54)
Grški organi so v dopisu z dne 21. januarja 2011 trdili, da sta subvencioniranje obrestnih mer in državno poroštvo za posojila zajeta v določbah začasnega okvira. Zlasti so trdili, da so bila zadevna posojila odobrena med finančno in gospodarsko krizo v letih 2008 in 2009 ter so bila namenjena premagovanju te krize. Grški organi so dodali, da so bile zaradi velikega števila končnih upravičencev (članov zadrug) ugodnosti brezobrestnega posojila za posameznega upravičenca tako majhne, da ni mogoče šteti, da bi povzročile izkrivljanje. Nazadnje so trdili, da se v skladu s členom 7 začasnega okvira določbe tega okvira uporabljajo tudi za nepriglašene sheme državne pomoči.
(55)
Komisija se s trditvami grških organov ne more strinjati in meni, da se določbe začasnega okvira v zadevnem primeru ne uporabljajo. Področje uporabe začasnega okvira je bilo šele 31. oktobra 2009 (15) razširjeno, da se je vključila primarna kmetijska proizvodnja. Zato vse sheme državnih pomoči, odobrene pred začetkom veljavnosti tega podaljšanja, ne morejo biti zajete v začasni okvir. V tem primeru je v členu 1 ministrskega sklepa št. 56700/B.3033 z dne 8. decembra 2008 navedeno, da se subvencioniranje obrestne mere uporablja za posojila, ki so bila, ali bi bila, odobrena leta 2008. Torej so bila zadevna posojila in s tem državna pomoč odobrena pred 31. oktobrom 2009.
(56)
Poleg tega Komisija opozarja, da zadevni ukrepi ne izpolnjujejo pogoja iz začasnega okvira, v skladu s katerim se mora pomoč, da se šteje za združljivo, uporabljati za celoten kmetijski sektor, ne le za sektor enega proizvoda, kot je sektor žita, tako kot v zadevnem primeru.
V. ZAKLJUČEK
(57)
Komisija ugotavlja, da je Grčija zadevno shemo pomoči izvajala nezakonito in v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe. Ker je pomoč nezdružljiva z notranjim trgom, mora Grčija zadevno shemo pomoči ukiniti in od upravičencev zahtevati vračilo dodeljene pomoči.
(58)
Posamezna pomoč, odobrena v skladu z zadevno shemo, ne pomeni pomoči, če ob odobritvi izpolnjuje pogoje iz uredbe, ki je bila sprejeta v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (16) in je veljala ob odobritvi pomoči.
(59)
Posamezna pomoč, odobrena na podlagi zadevne sheme, ki ob odobritvi izpolnjuje pogoje iz uredbe, sprejete v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 994/98, ali na podlagi druge odobrene sheme pomoči, je združljiva z notranjim trgom do največje intenzivnosti pomoči, ki se uporablja za takšno pomoč -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Shema, vzpostavljena za pridelovalce žita in združenja kmetijskih zadrug za zbiranje žit na podlagi ministrskih sklepov št. 56700/Β.3033 z dne 8. decembra 2008 in št. 2/88675/0025 z dne 9. februarja 2008 v obliki posojila s poroštvom grške države in subvencioniranja obrestne mere, pomeni državno pomoč. Zadevna državna pomoč, ki jo je Grčija odobrila nezakonito in v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, je nezdružljiva z notranjim trgom.
Člen 2
Posamezna pomoč, odobrena na podlagi sheme iz člena 1, ne pomeni pomoči, če je ob odobritvi izpolnjevala pogoje iz uredbe, ki je bila sprejeta v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 994/98 in je veljala ob odobritvi pomoči.
Člen 3
Posamezna pomoč, odobrena na podlagi sheme iz člena 1, ki ob odobritvi izpolnjuje pogoje iz uredbe, sprejete v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 994/98, ali na podlagi druge odobrene sheme pomoči, je združljiva z notranjim trgom do največje intenzivnosti pomoči, ki se uporablja za takšno pomoč.
Člen 4
1. Grčija od upravičencev zahteva vračilo nezdružljive pomoči, ki je bila dodeljena na podlagi sheme iz člena 1.
2. Pomoč, ki se vrne, vključuje obresti, izračunane od datuma, ko je bila pomoč na voljo upravičencem, do datuma dejanskega vračila pomoči.
3. Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (17).
4. Grčija prekliče vsa neizplačana plačila pomoči iz člena 1 od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.
Člen 5
1. Vračilo pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.
2. Grčija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.
Člen 6
1. Dva meseca po uradnem obvestilu o tem sklepu Grčija Komisiji predloži naslednje informacije:
(a)
seznam upravičencev, ki so prejeli pomoč na podlagi sheme iz člena 1, in skupni znesek pomoči, ki jo je prejel posamezni upravičenec;
(b)
skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora vrniti vsak upravičenec;
(c)
podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;
(d)
dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičencev zahtevalo vračilo pomoči.
2. Grčija obvešča Komisijo o napredku glede nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz člena 1 ne konča. Grčija na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki so jih upravičenci že povrnili.
Člen 7
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.
V Bruslju, 25. januarja 2012