ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 8. února 2012
o státní podpoře SA.28809 (C 29/10) (ex NN 42/10 & ex CP 194/09), kterou Švédsko poskytlo společnosti Hammar Nordic Plugg AB
(oznámeno pod číslem C(2012) 546)
(Pouze švédské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/293/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s výše uvedenými články, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 26. května 2009, zaevidovaným dne 16. června 2009, Komise obdržela stížnost ohledně údajné státní podpory pro společnost Hammar Nordic Plugg AB tím, že obec Vänersborg (Vänersborgs kommun) prodala veřejný majetek pod tržní cenou.
(2)
Dne 27. října 2009 postoupila Komise nedůvěrné znění stížnosti vnitrostátním orgánům. Švédsko odpovědělo dopisem ze dne 30. listopadu 2009, zaevidovaným téhož dne.
(3)
Dne 9. března 2010 si Komise vyžádala další informace, Švédsko odpovědělo dopisem ze dne 20. dubna 2010.
(4)
Dne 11. května 2010 Komise obdržela informace, jež poskytla společnost Chips AB.
(5)
Dopisem ze dne 27. října 2010 oznámila Komise Švédsku rozhodnutí zahájit ohledně podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (2) (dále jen „SFEU“). Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k podpoře podaly připomínky.
(6)
Dopisem ze dne 23. listopadu 2010 požádalo Švédsko o prodloužení lhůty k podání připomínek k rozhodnutí o zahájení řízení.
(7)
V dopisech ze dne 15. a 17. prosince 2010 předložily švédské orgány Komisi své připomínky. Společnost Hammar Nordic Plugg AB poskytla Komisi své připomínky dopisem ze dne 22. ledna 2011.
(8)
Dne 1. února 2011 Komise zaslala připomínky společnosti Hammar Nordic Plugg AB švédským orgánům k vyjádření.
(9)
Dne 1. června 2011 zaslala Komise další žádost o informace. Švédsko odpovědělo dopisem ze dne 29. června 2011 a další upřesňující informace poskytlo v e-mailech dne 12. září a 30. září 2011.
(10)
Dne 6. června 2011 zaslala Komise společnosti Chips AB dotazník. Společnost na něj neodpověděla přímo, nicméně poskytla určité informace švédským orgánům, jež je použily ve svém upřesňujícím mailu ze dne 12. září 2011.
(11)
Dne 19. října 2011 se konalo jednání mezi útvary Komise a zástupci společnosti Hammar Nordic Plugg AB.
(12)
Dne 3. listopadu 2011 poskytla společnost Hammar Nordic Plugg AB Komisi prostřednictvím elektronické pošty další informace. Dne 4. listopadu 2011 předala Komise tyto informace švédským orgánům, které k nim podle svého vyjádření ze dne 28. listopadu 2011 neměly připomínky.
2. POPIS
2.1 Příjemce podpory a zúčastněné strany
(13)
Příjemce podpory je akciová společnost Hammar Nordic Plugg AB (dále jen „Hammar“), jež se zabývá pronájmem a správou nemovitostí. Hammar má sídlo v Trollhättanu v kraji Västra Götaland a je ve 100 % vlastnictví své mateřské společnosti Hammar Nordic Fastigheter AB, kterou vlastní soukromá osoba Anders Hammar (4).
(14)
Obec Vänersborg (dále jen „obec“) se nachází v kraji Västra Götaland poblíž norských hranic. Podle mapy regionální podpory Švédska na období 2007-2013 neleží Vänersborg v podporované oblasti.
(15)
Fastighets AB Vänersborg (dále jen „FABV“) je realitní společnost zcela vlastněná obcí.
(16)
Společnost Topp Livsmedel (dále jen „Topp“) byla součástí společnosti Chips AB (5) patřící do mezinárodní skupiny Orkla ASA (dále jen „Orkla“).
(17)
Nemovitost, jíž se opatření podpory týká (dále jen „závod“), zahrnuje dva pozemky, výrobní zařízení, movitý majetek a práva duševního vlastnictví (např. ochranné známky). Nachází se v Brålandě, malé vesnici v rámci obce Vänersborg. Společnost Topp se zhruba 30 zaměstnanci produkovala v závodě do roku 2007 zmrazenou zeleninu.
2.2 Shrnutí opatření
(18)
Dopisem ze dne 26. května 2009 obdržela Komise stížnost ohledně údajného poskytnutí státní podpory na základě prodeje veřejného majetku (závodu) pod tržní cenou.
(19)
V případu platí tyto skutečnosti: na konci roku 2007 oznámila společnost Chips AB ukončení výroby v podniku Topp a zahájila proces prodeje závodu.
(20)
Dne 13. února 2008 odkoupila závod od Chips AB - prostřednictvím FABV - obec za 17 milionů SEK(1,7 milionu EUR) (6).
(21)
Ve stejný den, 13. února 2008, uzavřela FABV dvě smlouvy s Hammar. U první z nich se jednalo o nájemní smlouvu, na jejímž základě pronajala FABV celý závod společnosti Hammar (7). Druhá smlouva obsahovala opci, podle níž měla společnost Hammar právo koupit závod od FABV za pevně stanovenou cenu 8 milionů SEK(0,8 milionu EUR) kdykoliv v průběhu dvouletého období mezi 1. březnem 2008 a 28. únorem 2010. Hammar tuto opci využila a získala závod od FABV za uvedenou pevnou cenu dne 11. srpna 2008.
(22)
Na základě smlouvy ze dne 1. března 2008 pronajala společnost Hammar většinu závodu místním podnikatelům, přičemž výše nájemného (8) přesahovala nájemné, na němž se dohodly FABV a Hammar. Místní podnikatelé podmiňovali podepsání nájemní smlouvy opcí na nákup závodu v budoucnu, pokud by se společnost Hammar stala jeho vlastníkem. Opční smlouva, podepsaná týž den, umožňovala místním podnikatelům získat závod za 40 milionů SEK(4 miliony EUR).
(23)
Dne 2. září 2008 uzavřela společnost Hammar smlouvu s místními podnikateli o prodeji závodu za dohodnutou cenu 40 milionů SEK.
3. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(24)
Komise důvodně domnívala, že prodej závodu ze strany FABV společnosti Hammar zahrnoval státní podporu, a proto dne 27. října 2010 zahájila ohledně této transakce formální vyšetřovací řízení (9).
(25)
Švédské orgány a Hammar předložily k zahájení formálního vyšetřovacího řízení své připomínky.
(26)
Švédské orgány zastávají stanovisko, že prodej závodu společnosti Hammar státní podporu nepředstavuje. Trvají na tom, že jediným cílem obce při nákupu závodu prostřednictvím FABV bylo zachování výroby a pracovních míst. Jelikož obec neměla v úmyslu sama závod provozovat, bylo vybráno řešení, jež navrhla společnost Hammar, tj. nájemní smlouva s kupní opcí. Švédské orgány rovněž podotýkají, že opce poskytnutá společnosti Hammar vyžadovala kapitálovou injekci z rozpočtu obce společnosti FABV ve výši 9 milionů SEK (0,9 milionu EUR) na vyrovnání ztráty, jež by vznikla, pokud by Hammar opci využila.
(27)
Hammar argumentuje, že FABV koupila závod od Chips AB za příliš vysokou cenu, což by mohlo zahrnovat státní podporu ve prospěch společnosti Orkla. Dále Hammar tvrdí, že závod byl od FABV odkoupen za tržních podmínek a prodej neovlivnil obchod mezi členskými státy ani nevedl k narušení hospodářské soutěže.
(28)
Na podporu svých tvrzení předložila Hammar ocenění ex post (s datem 20. ledna 2011) hodnoty závodu, které provedla společnost PricewaterhouseCoopers (dále jen „zpráva PwC“). Podle zprávy PwC je stupeň nejistoty při odhadování tržní ceny u tohoto typu nemovitostí natolik vysoký, že lze říci, že daná cena splňovala tržní podmínky při každém prodeji závodu (tj. když jej FABV kupovala od Chips AB, při jeho pozdějším prodeji společnosti Hammar a konečně i tehdy, kdy jej Hammar prodávala místním podnikatelům). Především pokud jde o prodej závodu ze strany FABV společnosti Hammar a poté místním podnikatelům, byla podle zprávy zaplacena tržní cena - vzhledem k finančním podmínkám v obou nájemních smlouvách (tj. mezi FABV a Hammar na jedné straně, a mezi Hammar a místními podnikateli na straně druhé).
(29)
Hammar při jednání s útvary Komise dne 19. října 2011 a ve svém podání dodatečných informací ze dne 3. listopadu 2011 tvrdila, že v době, kdy se obec a Hammar dohodly, že Hammar bude mít opci na nákup závodu za 8 milionů SEK, nebyly podány žádné jiné nabídky, a proto je třeba považovat uvedenou cenu za tržní cenu bez ohledu na případné cenové odhady, jež musí být beztak chápány jako hypotetické.
(30)
Dne 3. listopadu 2011 předložila Hammar Komisi zprávu, kterou vypracovala společnost Copenhagen Economics A/S (10) (dále jen „Copenhagen Economics“) a jež pojednává o tom, jak nákup závodu ze strany FABV od Chips AB a jeho další prodej společnosti Hammar mohl ovlivnit obchod mezi členskými státy. Zpráva dochází k závěru, že první transakce mohla ovlivnit obchod uvnitř Unie, jelikož prodejce Chips AB je mezinárodní podnik (finská dceřiná společnost v rámci norské skupiny Orkla), na jehož aktivity se vztahuje hospodářská soutěž v mezinárodním měřítku. Naproti tomu zpráva uvádí, že prodej závodu ze strany FABV společnosti Hammar podle zprávy vůbec nebo jen v nevýznamné míře ovlivnil obchod uvnitř Unie, jelikož Hammar působí pouze na místní úrovni a na relevantních trzích nemá mezinárodní konkurenty.
4. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
4.1 Existence státní podpory
(31)
Otázku, zda prodej závodu ze strany FABV společnosti Hammar zahrnoval státní podporu, je třeba posoudit ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, který stanoví, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(32)
Komise podotýká, že příjemce podpory, tj. Hammar, je považován za podnik, jelikož vykonává hospodářskou činnost - poskytuje na trhu služby v oblasti nemovitostí a další služby s tím související.
(33)
Transakci provedla obec prostřednictvím FABV. FABV je ve 100 % vlastnictví obce, jež ze svého běžného rozpočtu kryje její případné ztráty. Vedení FABV tvoří členové obecní rady Vänersborgu. Rozhodnutí, jež přijímá FABV, jsou tudíž přičitatelná státu. Pokud mají tato rozhodnutí ekonomické dopady, znamená to, že jsou použity státní prostředky. Kromě toho se obec této transakce zcela jasně zúčastnila, jelikož opce udělená společnosti Hammar vyžadovala od obce ve prospěch FABV kapitálovou injekci ve výši 9 milionu SEK na vyrovnání ztráty, jež by vznikla, pokud by Hammar opci využila. Na základě těchto skutečností Komise dospívá k závěru, že prodej závodu společnosti Hammar zahrnoval státní prostředky.
(34)
Jelikož transakce zvýhodnila určitý podnik (tj. Hammar), je třeba opatření považovat za selektivní.
(35)
Opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod uvnitř Unie a Evropského hospodářského prostoru (dále jen „obchod uvnitř EHP“) ve smyslu judikatury Soudního dvora Evropské unie v oblasti státních podpor. Ve zprávě vypracované společností Copenhagen Economics (viz 30. bod odůvodnění) je tvrzení, že selektivní výhoda vyplývající z prodeje závodu společnosti Hammar obchod neovlivnila vůbec nebo jen v nevýznamné míře, podloženo argumentem, že Hammar působí pouze na místním trhu s nemovitostmi. Případný vliv na obchod se však neodvíjí od toho, zda je určitý příjemce podpory činný v mezinárodním či pouze vnitrostátním měřítku, nýbrž závisí na tom, zda zboží či služby, s nimiž příjemce podpory obchoduje, jsou nebo mohou být předmětem obchodu uvnitř Unie (11). Toto kritérium je v této věci splněno, jelikož služby v oblasti nemovitostí a další služby s tím související jsou předmětem obchodu a investic uvnitř Unie, což potvrzuje i skutečnost, že dřívější vlastník závodu (Chips AB) je dceřiná společnost se sídlem ve Finsku patřící do skupiny Orkla, jež působí v mezinárodním měřítku. To dokazuje, že existuje přeshraniční zájem o dané aktivum (tj. závod), u něhož se navíc nejedná o prázdný pozemek, ale o funkční závod na výrobu zmrazených potravin.
(36)
Proto zastává Komise stanovisko, že byť Hammar působí pouze na místní úrovni, jde o podnik činný na trhu, na němž nelze vliv na obchod a hospodářskou soutěž uvnitř Unie a EHP vyloučit. Argumenty, jež Hammar předložila, proto pro Komisi nejsou důvodem upustit od svého předběžného posouzení tohoto kritéria v rozhodnutí o zahájení řízení.
(37)
Při definování státní podpory je proto třeba zvážit pouze jedno kritérium, čili zjistit, zda prodej závodu ze strany FABV zvýhodnil společnost Hammar. Na základě dostupných informací se Komise domnívá, že FABV prodala závod společnosti Hammar za cenu nižší, než činí jeho tržní hodnota, což by soukromý investor pravděpodobně neučinil. Tímto způsobem tak byla společnost Hammar zvýhodněna.
(38)
V této věci jde o prodej určitých aktiv ve veřejném vlastnictví soukromému podniku. Část aktiv představují nemovitosti (pozemky a budovy). Pro posouzení existence státní podpory v těchto případech uplatňuje Komise své sdělení o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (12) (dále jen „sdělení“). U ostatních typů aktiv, jichž se prodej týká, uplatňuje Komise zásadu soukromého investora v tržním hospodářství, tzn. posuzuje, zda veřejnoprávní prodejce jednal jako soukromý investor v tržním hospodářství. Jelikož se však uvedené sdělení zakládá na stejném testu soukromého investora, bude Komise podle něj pro větší jasnost posuzovat celou transakci (13).
(39)
V souladu s bodem 1 oddílu II sdělení je existence státní podpory pro kupujícího automaticky vyloučena v případě prodeje, který následuje „po dostatečně zveřejněném, otevřeném a nepodmíněném nabídkovém řízení srovnatelném s veřejnou dražbou, a který přijímá nejlepší nebo jedinou nabídku.“ Z informací, které Komise shromáždila, nevyplývá, že by FABV před prodejem závodu uspořádala nabídkové řízení, proto není možné existenci státní podpory na základě tohoto důvodu automaticky vyloučit.
(40)
Hammar tvrdí, že cena 8 milionů SEK odpovídá tržní hodnotě závodu, jelikož v době uzavření smlouvy o opci neexistovaly žádné další nabídky. Komise však konstatuje, že prodej závodu ze strany obce nebyl transparentní a otevřený dalším zájemcům. Proto Komise nemůže z prodejní ceny vyvozovat žádné závěry o skutečné tržní ceně (14). Komise dále poznamenává, že FABV koupila závod za 17 milionů SEK dne 13. února 2008 a že v týž den souhlasila s tím, že společnosti Hammar bude poskytnuta opce k nákupu závodu za mnohem nižší cenu 8 milionů SEK.
(41)
V oddíle II bodu 2 písm. a) sdělení se stanoví, že uskuteční-li se prodej bez nepodmíněného nabídkového řízení, „mělo by být před jednáními o prodeji provedeno nezávislé ocenění jedním nebo více nezávislými majetkovými odhadci, aby byla stanovena tržní hodnota na základě obecně uznávaných tržních ukazatelů a oceňovacích norem.“ Komise konstatuje, že FABV před jednáními o prodeji žádné nezávislé ocenění závodu nepožadovala.
(42)
Přestože nebylo uspořádáno otevřené a nepodmíněné nabídkové řízení ani nebylo před jednáními o prodeji provedeno nezávislé ocenění závodu, jsou k dispozici další informace, z nichž lze tržní cenu závodu v okamžiku, kdy jej FABV prodávala společnosti Hammar, vyvodit.
(43)
Když byl závod na konci roku 2007 nabídnut k prodeji, pověřila Chips AB společnost Colliers International (15) vypracováním memoranda k prodeji závodu. Colliers International uvedla jako prodejní cenu 27 milionů SEK(2,7 milionu EUR) za samotnou nemovitost, tzn. bez movitého majetku a práv duševního vlastnictví. Jak je již uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, má Komise za to, že se jedná o přiměřený odhad tržní ceny, jelikož i) tento odhad byl proveden před jednáními o prodeji, ii) objednala si ho Chips AB v souvislosti s prodejem závodu, tzn. v kontextu, kdy Chips AB zjevně nemohlo jít o nic jiného než o získání správného odhadu tržní ceny, iii) posouzení provedla třetí strana, jež byla nezávislá jak na prodejci, tak na kupujícím, a iv) Colliers International má v odvětví nemovitostí rozsáhlé zkušenosti. Hammar však předběžné stanovisko Komise o nezávislosti odhadu zpochybňuje, jelikož si jej objednal prodejce. Hammar se rovněž domnívá, že odhady Colliers International nebyly, vezme-li se v úvahu situace závodu v době prodeje, realistické (např. Colliers International vycházela pouze z 10 % míry neobsazenosti).
(44)
Dalším možným ukazatelem tržní ceny závodu je ocenění, jež v červnu 2008 provedla společnost Swedbank Kommersiella Fastigheter (16) (dále jen „Swedbank“). Toto ocenění si objednali místní podnikatelé, kteří později závod koupili, a to za účelem úvěru zamýšleného na pořízení závodu. Swedbank odhadla tržní cenu závodu na 30 milionů SEK(3 miliony EUR), i když prostory, jež byly oceňovány, byly menší než rozloha celého závodu (17). Swedbank vycházela z 35 % neobsazenosti, další předpoklady byly srovnatelné s předpoklady Colliers International.
(45)
Zpráva PwC obsahuje řadu odhadů tržní hodnoty závodu v závislosti na okamžiku jeho prodeje. Ve zprávě se např. uvádí, že hodnota závodu v okamžiku, kdy jej Chips AB prodávala FABV, činila cca 9 milionů SEK, zatímco když si jej Hammar ve stejný den (13. února 2008) od FABV pronajímala, byla jeho cena cca 5,5 milionu SEK(0,55 milionu EUR). Zpráva PwC obsahuje třetí odhad tržní hodnoty závodu v okamžiku, kdy jej Hammar pronajímala místním podnikatelům (dne 1. března 2008). Tato hodnota dosahuje přibližně 21 milionů SEK(2,1 milionu EUR).
(46)
Komise v prvé řadě konstatuje, že zpráva PwC poskytuje různé číselné údaje o tržní hodnotě závodu v průběhu krátké doby. Jelikož tržní cena nemovitostí bývá z krátkodobého hlediska poměrně stabilní (s výjimkou mimořádných okolností), má Komise silné pochybnosti o některých odhadech ve zprávě PwC, a to zejména s ohledem na skutečnost, že všechny transakce byly provedeny ve velmi krátké době.
(47)
Pokud jde o první dva odhady hodnoty závodu ve zprávě PwC (9 milionů SEK, resp. 5,5 milionu SEK), Komise je považuje ve srovnání s odhady Colliers International a Swedbank ze stejné doby za nerealistické. Pokud jde o odhad 5,5 milionu SEK, Komise na jednu stranu poznamenává, že PricewaterhouseCoopers vychází při svém odhadu z peněžních toků v podobě nájemného, které Hammar platí za závod společnosti FABV. PwC přesto sama uznává, že toto nájemné je velmi nízké v porovnání s výnosy za srovnatelný průmyslový závod. Ještě nápadnější je pak srovnání s nájemným, které Hammar požaduje od místních podnikatelů o pouhých několik dní později a které je přibližně sedmkrát vyšší (viz poznámky pod čarou 7 a 8). S ohledem na tyto skutečnosti dospívá Komise k závěru, že nájemné, které platila společnost Hammar, bylo nižší než tržní nájemné. Komise se tudíž domnívá, že ocenění na 5,5 milionu SEK, jež vychází z odhadu příjmů z nájemného, které je nižší než tržní nájemné, neodráží skutečnou hodnotu závodu. Na druhou stranu vychází ocenění na 9 milionů SEK z předpokladu, že neobsazenost bude v prvních dvou letech vlastnictví činit 100 %, poté se ve třetím roce sníží na 75 %, ve čtvrtém roce na 50 % a pak se ustálí na 60 % po zbytek období, na které se ocenění vztahuje. V odhadu neobsazenosti se však nepřihlíží ke skutečnosti, že v okamžiku prodeje bylo známo, že místní podnikatelé jsou připraveni si závod pronajmout. Za cenu závodu je pak tedy třeba považovat cenu závodu s nájemcem.
(48)
Podle třetího odhadu ve zprávě PwC činí tržní cena závodu v okamžiku, kdy jej Hammar prodávala místním podnikatelům, cca 21 milionů SEK, přestože prostory, jichž se odhad týká, jsou o něco menší než rozloha celého závodu (viz poznámka pod čarou 17). Tento odhad je založen na vesměs stejné metodě jako odhady Colliers International a Swedbank a vychází zejména z podmínek v nájemní smlouvě mezi společností Hammar a místními podnikateli, tj. podmínek v nájemní smlouvě platné v okamžiku prodeje. Je třeba rovněž poznamenat, že podmínky smlouvy byly pravděpodobně tržní, a to zejména z toho důvodu, že byly dohodnuty mezi dvěma soukromými tržními subjekty, kteří v tomto ohledu měli patrně pouze ekonomicky racionální důvody. Komise má tudíž za to, že třetí odhad tržní ceny závodu ve zprávě PwC je přiměřený.
(49)
Bez ohledu na to, který odhad tržní ceny závodu (Colliers International, Swedbank či třetí odhad ve zprávě PwC) bude vybrán, je proto jasné, že cena 8 milionů SEK, za kterou FABV prodala závod společnosti Hammar, byla mnohem nižší, než činila tržní cena, a společnost Hammar tudíž zvýhodnila.
(50)
Jelikož jsou splněny všechny podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise dospívá k závěru, že posuzované opatření představuje státní podporu, jež je navíc protiprávní, jelikož byla příjemci poskytnuta bez předchozího schválení Komisí.
(51)
Výhoda pro příjemce podpory odpovídá rozdílu mezi cenou, kterou zaplatila Hammar (8 milionů SEK), a tržní cenou závodu.
(52)
Při stanovování tržní ceny bude Komise posuzovat možné alternativy a odhady, jež jsou k dispozici, konkrétně: i) 17 milionů SEK, jež FABV společnosti Chips AB dne 18. února 2008 skutečně zaplatila, ii) 40 milionů SEK, jež místní podnikatelé skutečně zaplatili společnosti Hammar, iii) 27 milionů SEK, což byl odhad Colliers International před prodejem, iv) 30 milionů SEK, což byl odhad Swedbank v červnu 2008, a v) 21 milionů SEK, což je odhad ze zprávy PwC.
(53)
Komise se domnívá, že cena 17 milionů SEK, kterou FABV zaplatila společnosti Chips AB v okamžiku nákupu závodu, není přesvědčivým důkazem tržní ceny. Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že Chips AB akceptovala cenu, jež byla nižší než odhadovaná tržní cena, jelikož chtěla zabránit poškození pověsti podniku, k němuž by došlo při uzavření závodu a následné ztrátě pracovních míst. Mimo to chtěla Chips AB využít možnosti rychlého prodeje, aby mohla uzavřít provoz Topp. Soukromý tržní subjekt, který nemá tato omezení (jež jsou pro Chips AB specifická), by požadoval vyšší cenu. Z těchto důvodů Komise nepovažuje za nutné odpovídat na argumenty společnosti Hammar (shrnuté ve 27. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí), které se navíc týkají okolnosti, která není součástí formálního vyšetřování.
(54)
Komise rovněž na základě informací, které v průběhu formálního vyšetřovacího řízení obdržela, konstatovala, že částka ve výši 40 milionů SEK, jež byla dohodnuta s místními podnikateli, se nejeví jako nejlepší měřítko pro tržní cenu závodu, jelikož podnikatelé financovali tento dohodnutý obnos částečně z bankovního úvěru a částečně z úvěru, který jim poskytla sama společnost Hammar. Vysoký podíl, který má na financování prodejce (jenž je v rámci transakce zároveň i věřitelem), a s tím spojené úvěrové riziko, které pro něj vyplývá, nepodporují argument, že nominální cena 40 milionů SEK představuje skutečnou ekonomickou hodnotu závodu. Nominální cena, jež byla v této transakci zaplacena, proto není přesvědčivým důkazem pro cenu, která by byla za závod zaplacena za tržních podmínek. Přesto jde o další náznak toho, že cena 8 milionů SEK neodpovídá tržní ceně závodu. Tyto dvě alternativy od sebe dělí období kratší než tři týdny. Takto významný cenový rozdíl v tak krátké době potvrzuje, že uvedená částka nepředstavovala tržní cenu.
(55)
Pokud jde o odhady Colliers International a Swedbank, nemá Komise v zásadě důvod pochybovat o tom, že jde o nezávislá ocenění vypracovaná podle obecně uznávaných norem. Komise se přesto domnívá, že ocenění nejsou přímo srovnatelná, jelikož část podkladů pro ocenění se od sebe liší. Na základě informací, jež jsou k dispozici, nemůže Komise s plnou jistotou rozhodnout, zda tato ocenění podávají nejspolehlivější informaci o tržní hodnotě závodu, jelikož vycházejí z odhadů a srovnání spojených s jinými transakcemi na trhu než s transakcemi, jež se týkají předmětného závodu.
(56)
V souhrnu má Komise za to, že existují důvody pro použití tržní ceny, jež vyplývá ze třetího odhadu ve zprávě PwC. Jak už se uvádí ve 48. bodě odůvodnění, Komise má za to, že tento odhad - i když byl vypracován až po provedení transakcí - vychází z údajů o peněžních tocích u nájemní smlouvy, jež skutečně existovala (mezi společností Hammar a místními podnikateli), a tudíž vychází ze skutečného pozorování trhu. Ve srovnání s oceněními Colliers International a Swedbank představuje v tomto ohledu 21 milionů SEK věrohodný, byť opatrný odhad tržní ceny závodu. Komise dále podotýká, že Hammar uzavřela dne 13. února 2008 dohodu o opci k nákupu závodu za 8 milionů SEK a tuto opci dne 11. srpna 2008 využila. Dne 1. března 2008 uzavřela Hammar s místními podnikateli opční smlouvu o prodeji závodu za 40 milionů SEK. Smlouva o prodeji byla uzavřena dne 2. září 2008, kdy došlo k využití opce. Datum, jež se ve zprávě PwC používá jako základ pro odhadovanou hodnotu závodu ve výši 21 milionů SEK, je 1. březen 2008. Vzhledem k tomu, že mezi všemi uvedenými transakcemi byl malý časový odstup, není důvod se domnívat, že tržní hodnota závodu se mohla výrazně lišit od částky 21 milionů SEK v době, kdy Hammar závod kupovala či kdy uzavírala opční smlouvu.
(57)
Na základě výše uvedeného lze konstatovat, že výhoda poskytnutá společnosti Hammar činí 13 milionů SEK(1,3 milionu EUR). Výhoda se vypočítá jako rozdíl mezi tržní hodnotou 21 milionů SEK a cenou 8 milionů SEK, kterou Hammar skutečně za závod zaplatila.
4.2 Slučitelnost podpory
(58)
Švédské orgány, ani společnost Hammar nepředložily argumenty o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem. Jediným cílem, který švédské orgány uvedly, je politický záměr obce zachovat provoz podniku a zajistit pracovní místa v oblasti Vänersborgu.
(59)
Jelikož obec neleží v podporované oblasti (viz 13. bod odůvodnění), není způsobilá pro regionální podporu. Různé typy cílů podpory, jež švédské orgány uvedly, by bylo možné posoudit podle sdělení Komise o pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (18). Neexistují však žádné náznaky toho, že by podmínky stanovené v pokynech byly v tomto případě splněny. Zejména nic nenasvědčuje tomu, že Hammar byl v okamžiku nákupu závodu podnikem v obtížích.
(60)
Dosud rovněž nebylo dostatečně prokázáno, že opatření bylo nezbytné a přiměřené ke splnění některých cílů obecného zájmu. Komise tudíž nezjistila žádné důvody, na jejichž základě lze podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU.
(61)
Žádné jiné důvody pro slučitelnost se nejeví jako použitelné. Komise proto dospívá k závěru, že prodej závodu ze strany obce společnosti Hammar představuje státní podporu, jež je protiprávní a neslučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
4.3 Nájemní smlouva a cena opce
(62)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda nájemní smlouva, kterou FABV a Hammar uzavřely dne 13. února 2008, a cena opce společnosti Hammar k nákupu závodu byly v souladu s tržními podmínkami (viz 38. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).
(63)
Komise konstatuje, že nájemní smlouva zahrnuje státní podporu, jelikož jsou - ze stejných důvodů, jež jsou uvedeny výše v oddíle 4.1 - splněna nezbytná kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU: i) příjemce podpory, tj. Hammar, je podnik; ii) rozhodnutí, jež přijímá FABV, jsou přičitatelná státu, a pokud mají ekonomické dopady, znamená to, že jsou použity státní prostředky; iii) opatření je selektivní, jelikož je určeno ve prospěch určitého podniku; iv) jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění a jak uvádí zpráva PwC, kterou předložila sama společnost Hammar, má Komise za to, že nájemné, které společnost Hammar platila FABV, je nižší než tržní cena, a proto Hammar zvýhodňuje; a v) byť Hammar působí pouze na místní úrovni, provozuje svou činnost na trhu, na němž nelze vyloučit vliv na obchod a hospodářskou soutěž uvnitř Unie a EHP.
(64)
Aby bylo možné zjistit rozsah zvýhodnění společnosti Hammar, je třeba porovnat nájemné, na němž se dohodly FABV a Hammar dne 13. února 2008 (0,5 milionu SEK v prvním roce) s nájemným, na němž se Hammar dohodla ve smlouvě s místními podnikateli dne 1. března 2008 (3,5 milionu SEK v prvním roce). Komise má za to, že podmínky v posledně jmenované smlouvě odpovídají tržní hodnotě pronájmu závodu, jelikož smlouva byla uzavřena mezi dvěma soukromými stranami z ekonomicky racionálních důvodů. V tomto ohledu je rovněž třeba poznamenat, že zpráva PwC při výpočtu hodnoty závodu vychází právě z posledně jmenované částky. Jelikož Hammar platila nájemné obci pouze mezi 1. březnem 2008 a 11. srpnem 2008, kdy využila svou opci, tj. přibližně šest měsíců, měla by výsledná částka po poměrném výpočtu zvýhodnění ve výši 3 miliony SEK, což je rozdíl mezi nájemným dohodnutým mezi FABV a společností Hammar a nájemným dohodnutým mezi Hammar a místními podnikateli, činit 1,5 milionu SEK (0,15 milionu EUR).
(65)
Jelikož nelze použít žádné důvody pro slučitelnost podpory s vnitřním trhem ani nebyly tyto důvody předloženy (viz oddíl 4.2), dospívá Komise k závěru, že nájemní smlouva uzavřená mezi FABV a společností Hammar dne 13. února 2008 zahrnuje státní podporu, jež je protiprávní a neslučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(66)
Pokud jde o cenu opce k nákupu závodu poskytnuté společnosti Hammar, Komise poznamenává, že tato opce se nejeví jako uplatnitelná, jelikož závazek k budoucímu nákupu či prodeji nemovitého majetku v zásadě není podle švédských právních předpisů vymahatelný (19). Případné zvýhodnění společnosti Hammar na základě takové opce je značně nejisté, pokud vůbec nějaké, a mohlo být v každém případě vykompenzováno prodejní cenou nebo uhrazeným nájemným. Proto nelze s jistotou stanovit, že opce poskytla společnosti Hammar zvýhodnění, které lze oddělit od zvýhodnění, jež pro Hammar vyplývalo z nájemní smlouvy a pozdějšího prodeje závodu.
5. NAVRÁCENÍ STÁTNÍ PODPORY
(67)
Čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (20), ukládá: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil.“
(68)
Jelikož nynější opatření představuje protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být podpora navrácena, tak aby bylo možné obnovit situaci, jež na trhu panovala před poskytnutím podpory. Navrácení podpory je tudíž třeba uplatnit od chvíle, kdy byl příjemce zvýhodněn, tj. od okamžiku poskytnutí podpory příjemci, a dokud k němu skutečně nedojde, budou z navracené podpory účtovány úroky.
(69)
Prvek podpory, jenž je neslučitelný s vnitřním trhem, je třeba vyčíslit na 14,5 milionu SEK. Skládá se z rozdílu mezi tržní cenou závodu (21 milionů SEK) a cenou, kterou zaplatila Hammar (8 milionů SEK), což je 13 milionů SEK, ke kterým se připočte částka týkající se nájemní smlouvy, kterou je třeba navrátit (1,5 milionu SEK).
(70)
Z částky, kterou je třeba navrátit, je třeba zaplatit příslušný úrok. V případě neslučitelného prvku podpory vyčísleného na 13 milionů SEK by se úrok při navrácení měl počítat ode dne, kdy Hammar využila svou opci a koupila závod od FABV, tj. od 11. srpna 2008. V případě neslučitelného prvku podpory vyčísleného na 1,5 milionu SEK by se úrok při navracení měl počítat ode dne splatnosti nájemného, tj. od 1. března 2008,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve výši 14,5 milionu SEK, kterou Švédsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie protiprávně poskytlo společnosti Hammar Nordic Plugg AB prostřednictvím prodeje a pronájmu veřejného majetku v Brålandě v obci Vänersborg pod jeho tržní cenou, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Švédsko zajistí, aby Hammar Nordic Plugg AB vrátila podporu podle článku 1.
2. Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky od data, kdy byla podpora dána společnosti Hammar Nordic Plugg AB k dispozici, do data jejího skutečného navrácení.
3. Úroková sazba se vypočítá jako složený úrok v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (21).
Článek 3
1. Navrácení podpory podle článku 1 musí být okamžité a účinné.
2. Švédsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí předloží Švédsko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k provedení tohoto rozhodnutí;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Švédsko informuje Komisi o vývoji vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí až do té doby, než dojde k úplnému navrácení podpory podle článku 1. Na žádost Komise neprodleně předloží informace vztahující se k již přijatým a plánovaným opatřením k provedení tohoto rozhodnutí. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.
V Bruselu dne 8. února 2012.
SKLEP KOMISIJE
z dne 8. februarja 2012
o državni pomoči SA.28809 (C 29/10) (ex NN 42/10 & ex CP 194/09) Švedske v korist podjetja Hammar Nordic Plugg AB
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 546)
(Besedilo v švedskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/293/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Z dopisom z dne 26. maja 2009, evidentiranim 16. junija 2009, je Komisija prejela pritožbo glede domnevne dodelitve državne pomoči podjetju Hammar Nordic Plugg AB s prodajo javne lastnine pod tržno ceno s strani občine Vänersborg.
(2)
Komisija je 27. oktobra 2009 državnim organom posredovala nezaupno različico pritožbe. Švedska je odgovorila z dopisom z dne 30. novembra 2009, evidentiranim istega dne.
(3)
Komisija je 9. marca 2010 zahtevala dodatne informacije, Švedska pa je odgovorila z dopisom z dne 20. aprila 2010.
(4)
Komisija je 11. maja 2010 prejela informacije, ki jih je predložilo podjetje Chips AB.
(5)
Z dopisom z dne 27. oktobra 2010 je Komisija obvestila Švedsko o odločitvi, da bo glede pomoči začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede pomoči.
(6)
Švedska je z dopisom z dne 23. novembra 2010 zaprosila za podaljšanje roka za predložitev pripomb na sklep o začetku postopka.
(7)
Švedski organi so z dopisoma z dne 15. in 17. decembra 2010 Komisiji predložili svoje pripombe. Podjetje Hammar Nordic Plugg AB je Komisiji predložilo svoje pripombe z dopisom z dne 22. januarja 2011.
(8)
Komisija je 1. februarja 2011 ugotovitve podjetja Hammar Nordic Plugg AB poslala v presojo švedskim organom.
(9)
Komisija je 1. junija 2011 poslala nadaljnjo zahtevo za informacije, na katero je Švedska odgovorila z dopisom z dne 29. junija 2011 ter poslala nadaljnja pojasnila po elektronski pošti 12. septembra 2011 in 30. septembra 2011.
(10)
Komisija je 6. junija 2011 podjetju Chips AB poslala vprašalnik, na katerega ni neposredno odgovorilo. Vendar je podjetje Chips AB nekatere informacije predložilo švedskim organom, ki so te informacije vključili v svoje pripombe z dne 12. septembra 2011, navedene zgoraj.
(11)
Dne 19. oktobra 2011 so se sestali službe Komisije in predstavniki podjetja Hammar Nordic Plugg AB.
(12)
Podjetje Hammar Nordic Plugg AB je z elektronsko pošto z dne 3. novembra 2011 Komisiji predložilo dodatne informacije. Komisija je 4. novembra 2011 te informacije posredovala v presojo švedskim organom. Švedska je 28. novembra 2011 potrdila, da organi niso imeli pripomb.
2. OPIS
2.1 Upravičenec in vključene strani
(13)
Upravičenec ukrepa je podjetje Hammar Nordic Plugg AB (v nadaljnjem besedilu: podjetje Hammar). Gre za družbo z omejeno odgovornostjo, katere dejavnost sta najem in upravljanje nepremičnin. Sedež podjetja je v mestu Trollhättan v okrožju Västra Götaland (Švedska). Podjetje Hammar je v 100-odstotni lasti matične družbe Hammar Nordic Fastigheter AB, ki je v popolni lasti posameznika Andersa Hammarja (4).
(14)
Občina Vänersborg (v nadaljnjem besedilu: občina) je v okrožju Västra Götaland na Švedskem blizu Norveške. Glede na švedsko karto regionalnih pomoči za obdobje 2007-2013 občina ni na območju, ki prejema pomoč.
(15)
Podjetje Fastighets AB Vänersborg (v nadaljnjem besedilu: podjetje FABV) je nepremičninsko podjetje, ki je v popolni lasti občine.
(16)
Podjetje Topp Livsmedel (v nadaljnjem besedilu: Topp) je pripadalo podjetju Chips AB (5), ki je oddelek mednarodne poslovne skupine Orkla ASA (v nadaljnjem besedilu: Orkla).
(17)
Lastnina, za katero velja ukrep (v nadaljnjem besedilu: obrat), obsega dve zemljišči, proizvodni obrat, premičnine in pravice intelektualne lastnine (npr. blagovne znamke). Lastnina je v kraju Brålanda, majhni skupnosti v občini. Podjetje Topp je do leta 2007 v obratu s približno 30 zaposlenimi proizvajalo zamrznjeno zelenjavo.
2.2 Pregled ukrepa
(18)
Z dopisom z dne 26. maja 2009 je Komisija prejela pritožbo v zvezi z domnevno dodelitvijo državne pomoči s prodajo javne lastnine (obrata) pod tržno ceno.
(19)
Dejstva so naslednja. Podjetje Chips AB je konec leta 2007 naznanilo, da bo zaustavilo proizvodnjo v podjetju Topp in začelo s postopkom prodaje obrata.
(20)
Občina je 13. februarja 2008 prek podjetja FABV od podjetja Chips AB kupila obrat za 17 milijonov SEK (1,7 milijona EUR) (6).
(21)
Prav tako 13. februarja 2008 je podjetje FABV sklenilo dva sporazuma s podjetjem Hammar. Prvi sporazum je bila najemna pogodba, s katero je podjetje FABV podjetju Hammar dalo v najem celotni obrat (7). Drugi sporazum je vključeval možnost, da podjetje Hammar od podjetja FABV po določeni ceni 8 milijonov SEK (0,8 milijona EUR) kupi obrat kadar koli med 1. marcem 2008 in 28. februarjem 2010. Podjetje Hammar je svojo možnost uveljavilo in od podjetja FABV 11. avgusta 2008 kupilo obrat po določeni ceni.
(22)
Podjetje Hammar je s sporazumom z dne 1. marca 2008 lokalnim podjetnikom dalo v podnajem večino obrata po najemnini (8), ki je bila višja od najemnine, dogovorjene med podjetjema FABV in Hammar. Poleg tega so lokalni podjetniki kot pogoj za podpis najemne pogodbe zahtevali možnost za nakup obrata v prihodnosti, če bi podjetje Hammar postalo lastnik obrata. Na navedeni datum je bila podpisana opcijska pogodba, s katero so lokalni podjetniki pridobili pravico, da kupijo obrat za 40 milijonov SEK (4 milijone EUR).
(23)
Dne 2. septembra 2008 je bila sklenjena pogodba med podjetjem Hammar in lokalnimi podjetniki, s katero je podjetje slednjim prodalo obrat po dogovorjeni ceni v višini 40 milijonov SEK.
3. SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA
(24)
Komisija je utemeljeno domnevala, da je prodaja obrata s strani podjetja FABV podjetju Hammar vključevala državno pomoč. Zato je Komisija 27. oktobra 2010 začela formalni postopek preiskave v zvezi z navedeno transakcijo (9).
(25)
Švedska in podjetje Hammar sta predložila pripombe glede začetka formalnega postopka preiskave.
(26)
Švedska meni, da prodaja obrata s strani podjetja FABV podjetju Hammar ne pomeni državne pomoči. Trdi, da je bil edini cilj občine pri nakupu obrata prek podjetja FABV zaščititi stalno proizvodnjo in delovna mesta. Ker občina ni nameravala sama voditi dejavnosti, je izbrala rešitev, ki jo je predlagalo podjetje Hammar, tj. zakup z možnostjo odkupa. Švedska tudi ugotavlja, da je možnost, dana podjetju Hammar, zahtevala dokapitalizacijo v višini 9 milijonov SEK (0,9 milijona EUR) iz občinskega proračuna podjetju FABV za rezervacijo izgube, ki bi nastala, če bi podjetje Hammar uveljavilo možnost.
(27)
Podjetje Hammar trdi, da je podjetje FABV od podjetja Chips AB obrat kupilo po pretirano visoki ceni, kar bi lahko vključevalo državno pomoč skupini Orkla. Poleg tega podjetje Hammar trdi, da je bil njegov nakup obrata od podjetja FABV izveden pod tržnimi pogoji in da prodaja ni vplivala niti na trgovino med državami članicami niti ni izkrivljala konkurence.
(28)
Podjetje Hammar je v podporo svojim navedbam zagotovilo naknadno oceno vrednosti obrata z dne 20. januarja 2011, ki jo je pripravilo podjetje PricewaterhouseCoopers (v nadaljnjem besedilu: poročilo PwC). V tem poročilu je navedeno, da je stopnja negotovosti pri ocenjevanju tržne cene tega tipa lastnine tako visoka, da bi bilo mogoče ob vsaki prodaji obrata (tj. nakup od podjetja Chips AB s strani podjetja FABV, poznejša prodaja podjetju Hammar in končno prodaja lokalnim podjetnikom s strani podjetja Hammar) ugotoviti, da je cena blizu tržnim pogojem. V poročilu PwC je zlasti v zvezi s prodajo podjetju Hammar s strani podjetja FABV in poznejšo prodajo lokalnim podjetnikom ugotovljeno, da so bile glede na finančne pogoje iz dveh najemnih pogodb (tj. med podjetjema FABV in Hammar na eni strani ter med podjetjem Hammar in lokalnimi podjetniki na drugi strani) plačane cene v skladu s trgom.
(29)
Podjetje Hammar je na srečanju s službami Komisije 19. oktobra 2011 in v svoji predložitvi dodatnih informacij Komisiji z dne 3. novembra 2011 trdilo, da v času dogovora med občino in podjetjem Hammar, s katerim je slednje dobilo možnost za nakup obrata za 8 milijonov SEK, ni bilo drugih ponudb za obrat in se mora zato navedena cena obravnavati kot tržna cena ne glede na kakršne koli druge cenitve, ki so nujno hipotetične.
(30)
Podjetje Hammar je 3. novembra 2011 Komisiji predložilo poročilo, ki ga je pripravilo podjetje Copenhagen Economics A/S (10) (v nadaljnjem besedilu: podjetje Copenhagen Economics), o morebitnih učinkih nakupa obrata od podjetja Chips AB s strani podjetja FABV in poznejše prodaje obrata podjetju Hammar na trgovino med državami članicami. V poročilu je ugotovljeno, da bi prva transakcija lahko vplivala na trgovino znotraj Unije, ker je prodajalec, podjetje Chips AB, mednarodno podjetje (finsko hčerinsko podjetje norveške skupine Orkla), ki konkurira na mednarodnem trgu. V nasprotju s tem je v poročilu navedeno, da prodaja obrata podjetju Hammar s strani podjetja FABV ni imela vpliva na trgovino znotraj Unije oziroma je bil ta vpliv zanemarljiv, ker podjetje Hammar deluje samo na lokalni ravni in se na upoštevnih trgih ne srečuje z mednarodnimi konkurenti.
4. OCENA UKREPA
4.1 Obstoj državne pomoči
(31)
Za oceno, ali je prodaja obrata podjetju Hammar s strani podjetja FABV vključevala državno pomoč, jo je treba oceniti glede na člen 107(1) PDEU, ki določa, da „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.
(32)
Komisija ugotavlja, da se upravičenec ukrepa, tj. podjetje Hammar, šteje za podjetje, ker izvaja gospodarske dejavnosti, s katerimi na trgu nudi nepremičninske in z nepremičninami povezane storitve.
(33)
Transakcija je bila sklenjena z občino prek podjetja FABV. Podjetje FABV je v popolni lasti občine, ki iz svojega rednega proračuna krije morebitne izgube podjetja FABV. Odbor podjetja FABV je sestavljen iz članov vodstvenega organa občine. Tako je za odločitve podjetja FABV odgovorna država, pri čemer take odločitve pomenijo uporabo državnih sredstev, kolikor imajo finančne posledice. Poleg tega je bila občina očitno vpletena v to transakcijo, ker je možnost, dana podjetju Hammar, zahtevala, da občina dokapitalizira podjetje FABV za 9 milijonov SEK za rezervacijo izgube, ki bi nastala, če bi podjetje Hammar uveljavilo možnost. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je prodaja obrata podjetju Hammar vključevala državna sredstva.
(34)
Ker je transakcija koristila določenemu podjetju (tj. podjetju Hammar), jo je treba obravnavati kot selektivni ukrep.
(35)
Ukrep izkrivlja oziroma bi lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino znotraj Unije in Evropskega gospodarskega prostora (v nadaljnjem besedilu: trgovina EGP) v smislu sodne prakse Sodišča Evropske unije glede državne pomoči. V podporo trditvi, da selektivna prednost, vključena v prodajo obrata podjetju Hammar, ni imela vpliva na trgovino oziroma je bil ta vpliv zanemarljiv, je v poročilu podjetja Copenhagen Economics (glej uvodno izjavo 30) navedeno, da je nepremičninski trg, na katerem je dejavno podjetje Hammar, zgolj lokalen. Vendar morebitni vpliv na trgovino ni odvisen od tega, ali je določen prejemnik pomoči dejaven na mednarodni ali le na nacionalni ravni, ampak od tega, ali so oziroma bi lahko bili blago ali storitve, s katerimi trguje, predmet trgovine znotraj Unije (11). V tem primeru je navedeno merilo izpolnjeno, saj so nepremičninske in z nepremičninami povezane storitve predmet trgovine in naložb znotraj Unije, pri čemer je to dejstvo v obravnavanem primeru podkrepljeno z dejstvom, da je prejšnji lastnik obrata (podjetje Chips AB) hčerinsko podjetje skupine Orkla s sedežem na Finskem, tj. skupine, ki je dejavna na mednarodnem trgu. To je dokaz čezmejnega interesa za zadevno premoženje, tj. obrat, ki poleg tega ni prazno zemljišče, ampak delujoč proizvodni obrat za zamrznjena živila.
(36)
Zato Komisija meni, da je podjetje Hammar kljub temu, da deluje izključno na lokalni ravni, dejavno na trgu, kjer ni mogoče izključiti učinka na trgovino in konkurenco znotraj Unije in EGP. Zato argumenti, ki jih je izpostavilo podjetje Hammar, Komisiji ne dajejo razloga, da bi v zvezi s tem merilom odstopila od predhodnih ugotovitev iz sklepa o začetku postopka.
(37)
Zato se lahko za opredelitev obravnavane državne pomoči kot edino merilo upošteva, ali je prodaja obrata s strani podjetja FABV dala prednost podjetju Hammar. Komisija na podlagi razpoložljivih informacij meni, da je podjetje FABV podjetju Hammar obrat prodalo po ceni, ki je pod tržno vrednostjo, česar zasebni tržni vlagatelj verjetno ne bi storil, s tem pa je podjetju Hammar dalo prednost.
(38)
Obravnavani primer se nanaša na prodajo določenega premoženja, ki je v javni lasti, zasebnemu podjetju. Del tega premoženja so nepremičnine (zemljišča in objekti), za oceno prisotnosti pomoči pa Komisija uporablja Sporočilo Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti (12) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo). Kadar se prodaja nanaša na druge vrste premoženja, Komisija uporabi preskus zasebnega akterja v tržnem gospodarstvu, tj. oceni, ali je javni prodajalec ravnal kot zasebni vlagatelj, ki deluje v tržnem gospodarstvu. Ker pa Sporočilo temelji na enakem preskusu zasebnega vlagatelja, se bo Komisija zaradi lažje predstavitve v zvezi z oceno celotne transakcije sklicevala na Sporočilo (13).
(39)
Zlasti v skladu s točko II.1 Sporočila je obstoj državne pomoči v korist kupca samodejno izključen, kadar je prodaja izvedena po „zadosti oglaševanem, odprtem in brezpogojnem ponudbenem postopku, primerljivem z dražbo, na katerem se sprejme najboljša ali edina ponudba“. Informacije, ki jih je zbrala Komisija, kažejo, da podjetje FABV ni izvedlo nobenega ponudbenega postopka za prodajo obrata. Zato na podlagi tega ni mogoče samodejno izključiti prisotnosti državne pomoči.
(40)
Podjetje Hammar trdi, da cena v višini 8 milijonov SEK odraža tržno vrednost obrata, ker v času dogovora o možnosti ni bilo nobenih drugih ponudb. Vendar Komisija ugotavlja, da prodaja obrata s strani občine ni bila pregledna in odprta za druge ponudnike. Zato na podlagi cene, po kateri je bil prodan, Komisija ne more sprejeti nikakršnega sklepa v zvezi z dejansko tržno vrednostjo (14). Poleg tega Komisija ugotavlja, da je podjetje FABV 13. februarja 2008 kupilo obrat za 17 milijonov SEK in na isti dan privolilo, da bo podjetju Hammar zagotovilo možnost nakupa po veliko nižji ceni, tj. 8 milijonov SEK.
(41)
Točka II.2(a) Sporočila nadalje določa, da mora v primeru, ko se prodaja izvede brez brezpogojnega ponudbenega postopka, „pred dogovori o prodaji en cenilec ali več opraviti neodvisno oceno, da se določi tržna vrednost na podlagi splošno sprejetih tržnih kazalcev in cenilskih standardov“. Komisija ugotavlja, da podjetje FABV pred pogajanji o prodaji ni zahtevalo nobene neodvisne ocene obrata.
(42)
Vendar je kljub odsotnosti odprtega in brezpogojnega ponudbenega postopka ter neodvisne ocene pred pogajanji o prodaji tržno vrednost obrata, po kateri ga je podjetje FABV prodalo podjetju Hammar, mogoče ugotoviti na podlagi drugih razpoložljivih informacij.
(43)
Ko je bil leta 2007 obrat dan v prodajo, je podjetje Chips AB organizaciji Colliers International (15) dejansko naročilo, naj pripravi memorandum o prodaji obrata. Organizacija Colliers International je navedla prodajno ceno v višini 27 milijonov SEK (2,7 milijona EUR) samo za nepremičnino, tj. brez premičnin in pravic intelektualne lastnine. Kakor je ugotovljeno v sklepu o začetku postopka, Komisija meni, da ta vrednost predstavlja razumno oceno tržne cene, ker (i) je bila ocena pridobljena pred dogovori o prodaji; (ii) jo je naročilo podjetje Chips AB v zvezi s prodajo obrata, tj. v okoliščinah, v katerih podjetje Chips AB razumno ne bi imelo nobenega drugega interesa kot pridobiti točno oceno tržne vrednosti, (iii) je študijo izvedla tretja stran, neodvisna tako od prodajalca kot kupca; in (iv) ker ima organizacija Colliers International veliko izkušenj v sektorju nepremičnin. Vendar podjetje Hammar izpodbija predhodno stališče Komisije, da je bila ta ocena, kot jo je naročil prodajalec, neodvisna. Podjetje Hammar prav tako meni, da predpostavke, ki jih je uporabila organizacija Colliers International, glede na položaj obrata v času transakcije niso bile realne (ker so med drugim predvidevale samo 10-odstotno stopnjo nezasedenosti objekta).
(44)
Drug možen kazalnik tržne cene obrata je vključen v oceno, ki jo je junija 2008 izvedla podružnica Swedbank Kommersiella Fastigheter (16) (v nadaljnjem besedilu: podružnica Swedbank). Ta ocena je bila izvedena v imenu lokalnih podjetnikov, ki so pozneje kupili obrat, in sicer za namene posojila za nakup obrata. Podružnica Swedbank je tržno vrednost obrata ocenila na 30 milijonov SEK(3 milijone EUR), čeprav so bili ocenjeni prostori manjši od skupne velikosti obrata (17). Domnevna stopnja nezasedenosti objekta, ki ga je uporabila podružnica Swedbank, je bila 35-odstotna, medtem ko so bile vse ostale predpostavke primerljive s tistimi, ki jih je uporabila organizacija Colliers International.
(45)
Poročilo PwC navaja vrsto ocen tržne vrednosti obrata glede na čas prodaje. Na primer, v poročilu je ugotovljeno, da je vrednost obrata v času prodaje podjetju FABV s strani podjetja Chips AB znašala približno 9 milijonov SEK, medtem ko je na isti datum (13. februar 2008), ko ga je podjetje Hammar vzelo v najem od podjetja FABV, znašala 5,5 milijona SEK (0,55 milijona EUR). Poročilo PwC vsebuje še tretjo oceno tržne vrednosti obrata, ko ga je podjetje Hammar dalo v najem lokalnim podjetnikom (1. marec 2008), in sicer približno 21 milijonov SEK (2,1 milijona EUR).
(46)
Komisija najprej ugotavlja, da poročilo PwC zagotavlja različne številke za tržno vrednost obrata v kratkem času. Glede na to, da je običajno tržna vrednost nepremičnine v kratkoročnem obdobju sorazmerno stalna, razen v posebnih okoliščinah, Komisija resno dvomi v nekatere ocene iz poročila PwC, zlasti glede na dejstvo, da so bile vse transakcije izvedene v zelo kratkem časovnem okviru.
(47)
Komisija v zvezi s prvima dvema ocenama obrata iz poročila PwC (9 milijonov SEK oziroma 5,5 milijona SEK) ugotavlja, da se zdita ti oceni v primerjavi s sočasnima ocenama organizacije Colliers International in podružnice Swedbank nerealni. Po eni strani Komisija v zvezi z oceno v višini 5,5 milijona SEK ugotavlja, da ocena podjetja PricewaterhouseCoopers (v nadaljnjem besedilu: podjetje PwC) temelji na denarnih tokovih, izhajajočih iz najemnin, ki jih je podjetje Hammar plačevalo podjetju FABV za najem obrata, tj. najemnin, ki jih podjetje PwC samo priznava kot zelo nizke v primerjavi z običajno donosnostjo primerljivega industrijskega obrata. To je izrazito zlasti v primerjavi z najemninami, ki jih je podjetje Hammar zaračunalo lokalnim podjetnikom le nekaj dni pozneje in so bile približno sedemkrat višje (glej opombi 7 in 8). Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da so bile najemnine, zaračunane podjetju Hammar, pod tržno ceno. Zato Komisija meni, da je ocena v višini 5,5 milijona SEK, ki temelji na domnevni ravni prihodkov od najemnin, ki je pod tržno ravnjo, ne odraža dejanske tržne vrednosti obrata. Po drugi strani ocena v višini 9 milijonov SEK temelji na domnevni 100-odstotni stopnji nezasedenosti objekta v prvih dveh letih lastništva, ki nato v tretjem letu upade na 75 % in v četrtem letu na 50 %, v preostalem obdobju, ki je zajeto v oceni, pa se ustali na 60 %. Vendar domnevna stopnja nezasedenosti objekta ne upošteva dejstva, da so bili v času prodaje lokalni podjetniki pripravljeni najeti obrat in da je posledično vrednost, ki jo je treba oceniti, vrednost obrata z najemnikom.
(48)
Tretja ocena iz poročila PwC določa tržno vrednost obrata v času, ko ga je podjetje Hammar prodalo lokalnim podjetnikom za približno 21 milijonov SEK, čeprav so prostori, zajeti v tej oceni, nekoliko manjši od skupne površine obrata (glej opombo 17). Ta ocena temelji na pretežno isti metodologiji kot ocena organizacije Colliers International in podružnice Swedbank, pri čemer kot svojo glavno predpostavko uporablja pogoje najemne pogodbe med podjetjem Hammar in lokalnimi podjetniki, tj. pogoje dejanskega zakupa, ki so veljali v času prodaje. Prav tako je treba opozoriti, da so bili pogoji zakupa domnevno skladni s trgom, zlasti zato, ker so bili dogovorjeni med dvema zasebnima akterjema na trgu, ki sta imela dokazano samo gospodarsko smiselne nagibe. Zato Komisija meni, da je tretja ocena tržne vrednosti obrata iz poročila PwC verjetna.
(49)
Zato je ne glede na to, katera ocena tržne vrednosti obrata se upošteva (organizacije Colliers International, podružnice Swedbank ali tretja ocena iz poročila PwC), jasno, da je cena 8 milijonov SEK, po kateri je podjetje FABV obrat prodalo podjetju Hammar, bistveno pod tržno ceno in je posledično dala prednost podjetju Hammar.
(50)
Ker so izpolnjena vsa potrebna merila iz člena 107(1) PDEU, Komisija ugotavlja, da ocenjevani ukrep pomeni državno pomoč. Ker je bil ta ukrep državne pomoči upravičencu zagotovljen brez predhodne odobritve Komisije, pomeni poleg tega nezakonito pomoč.
(51)
Prednost upravičencu bo ustrezala razliki med ceno, ki jo je plačalo podjetje Hammar, tj. 8 milijonov SEK, in tržno ceno obrata.
(52)
Pri določanju tržne cene obrata bo Komisija proučila možne razpoložljive alternative in ocene, in sicer: (i) 17 milijonov SEK, ki jih je 18. februarja 2008 podjetje FABV dejansko plačalo podjetju Chips AB; (ii) 40 milijonov SEK, ki so jih lokalni podjetniki dejansko plačali podjetju Hammar; (iii) ocena pred prodajo s strani organizacije Colliers International v višini 27 milijonov SEK; (iv) ocena s strani podružnice Swedbank iz junija 2008 v višini 30 milijonov SEK ter (v) ocena v višini 21 milijonov SEK iz poročila PwC.
(53)
Komisija meni, da cena v višini 17 milijonov SEK, ki jo je podjetje FABV v času svojega nakupa obrata plačalo podjetju Chips AB, ne pomeni nujnega dokaza tržne vrednosti. Komisija je v sklepu o začetku postopka že pojasnila, da je podjetje Chips AB sprejelo ceno, nižjo od ocenjene tržne vrednosti obrata, ker se je hotelo izogniti škodi, ki bi jo zaradi zaprtja obrata in posledične izgube delovnih mest utrpel njegov ugled. Prav tako se je želelo okoristiti z možnostjo hitre prodaje, s čimer bi končalo dejavnosti podjetja Topp. Zasebni akter na trgu brez teh omejitev (značilnih za podjetje Chips AB) bi zahteval višjo ceno. Iz teh razlogov Komisija meni, da ni treba odgovoriti na argument podjetja Hammar, povzet v uvodni izjavi 27 tega sklepa, ki poleg tega zadeva točko, ki ni del formalnega postopka preiskave.
(54)
Na podlagi informacij, prejetih med formalnim postopkom preiskave, je Komisija tudi ugotovila, da znesek v višini 40 milijonov SEK, ki je bil dogovorjen z lokalnimi podjetniki, ni dober približek tržne cene obrata, ker so podjetniki ta dogovorjeni znesek delno financirali z bančnim posojilom, delno pa s posojilom samega podjetja Hammar. Velik del financiranja, ki ga je zagotovil prodajalec (ki je hkrati upnik transakcije), in ustrezno kreditno tveganje, ki ga nosi sam, ne podpirajo neposredno argumenta, da nominalna cena v višini 40 milijonov SEK predstavlja dejansko finančno vrednost obrata. Zato nominalna cena, plačana v tej transakciji, ni nujen dokaz cene, ki bi bila plačana za obrat ob prodaji pod tržnimi pogoji, ampak je gotovo dodaten kazalnik, da cena v višini 8 milijonov SEK ne odraža tržne vrednosti obrata. Obe možnosti sta bili dejansko določeni v obdobju manj kot treh tednov, taka bistvena razlika v ceni v kratkem obdobju pa potrjuje, da ta znesek ni tržna cena.
(55)
V zvezi z ocenama organizacije Colliers International in podružnice Swedbank Komisija načeloma nima razlogov za dvom o tem, ali sta neodvisni in izvedeni v skladu s splošno sprejetimi standardi. Vendar Komisija priznava, da navedeni oceni nista neposredno primerljivi, ker se nekatere predpostavke, na katerih sta osnovani, razlikujejo. Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ni popolnoma prepričana o tem, ali navedeni oceni zagotavljata najzanesljivejši odraz dejanske tržne vrednosti obrata, ker temeljita na predpostavkah in primerjavah z drugo prodajo na trgu, ne pa s transakcijami, ki vključujejo sam obrat.
(56)
Komisija na splošno meni, da je ustrezno uporabiti tržno vrednost iz tretje ocene iz poročila PwC. Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 48, Komisija priznava, da navedena ocena temelji na številkah denarnega toka iz najemne pogodbe, ki je dejansko obstajala (med podjetjem Hammar in lokalnimi podjetniki) in zato temelji na dejanskih tržnih ugotovitvah, čeprav je bila izvedena po transakcijah. Glede na to v primerjavi z ocenama organizacije Colliers International in podružnice Swedbank ocena v višini 21 milijonov SEK pomeni verjetno, čeprav zadržano oceno tržne vrednosti obrata. Poleg tega Komisija opaža, da je podjetje Hammar 13. februarja 2008 sklenilo opcijsko pogodbo za nakup obrata za 8 milijonov SEK, to možnost pa je uveljavilo 11. avgusta 2008. Podjetje Hammar je 1. marca 2008 z lokalnimi podjetniki sklenilo opcijsko pogodbo za prodajo obrata za 40 milijonov SEK, prodajna pogodba kot uveljavitev možnosti pa je bila sklenjena 2. septembra 2008. Datum, ki se v poročilu PwC uporablja kot podlaga za ocenjeno vrednost obrata v višini 21 milijonov SEK, je 1. marec 2008. Glede na neposredno časovno bližino vseh navedenih transakcij ni mogoče domnevati, da bi se lahko tržna vrednost obrata v času, ko ga je podjetje Hammar kupilo oziroma ko je podjetje Hammar sklenilo opcijsko pogodbo, bistveno razlikovala od 21 milijonov SEK.
(57)
Na podlagi navedenega znaša prednost za podjetje Hammar 13 milijonov SEK (1,3 milijona EUR). Prednost se izračuna kot razlika med tržno vrednostjo v višini 21 milijonov SEK in dejansko ceno v višini 8 milijonov SEK, ki jo je podjetje Hammar plačalo za obrat.
4.2 Združljivost pomoči
(58)
Niti Švedska niti podjetje Hammar nista posredovala argumentov o združljivosti pomoči. Edini cilji, ki so jih v zvezi z obravnavanim ukrepom navedli švedski organi, so bili politični nameni občine, da ohrani poslovanje delujoče družbe in hkrati zaščiti delovna mesta na območju občine Vänersborg.
(59)
Ker občina ni na območju, ki prejema pomoč (glej uvodno izjavo 14), ni upravičena do regionalne pomoči. Vrste cilja za ukrep, ki jih je izpostavila Švedska, bi bilo mogoče upoštevati z vidika Sporočila Komisije - Smernice skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (18). Vendar ne kaže, da bi bili v tem primeru pogoji iz teh smernic izpolnjeni. Povedano natančneje, nič ne kaže na to, da bi bilo podjetje Hammar v času, ko je kupilo obrat, podjetje v težavah.
(60)
V vsakem primeru doslej ni bilo zadovoljivo dokazano, da je bil ukrep potreben in sorazmeren za doseganje kakršnih koli ciljev v splošnem interesu. Zato Komisija ni ugotovila razlogov za razglasitev pomoči kot združljive z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU.
(61)
Zdi se, da ne veljajo nobeni drugi razlogi za združljivost. Zato Komisija ugotavlja, da prodaja obrata podjetju Hammar s strani občine pomeni državno pomoč, ki je na podlagi člena 107(1) PDEU nezakonita in nezdružljiva z notranjim trgom.
4.3 Najemna pogodba in cena možnosti
(62)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila tudi pomisleke v zvezi z združljivostjo najemne pogodbe, sklenjene med podjetjema FABV in Hammar 13. februarja 2008, in cene možnosti, dane podjetju Hammar za nakup obrata (glej odstavek 38 sklepa o začetku postopka), s tržnimi pogoji.
(63)
Komisija v zvezi z najemno pogodbo meni, da vključuje državno pomoč, glede na to, da so potrebne zahteve iz člena 107(1) PDEU izpolnjene iz enakih razlogov, kot so določeni v oddelku 4.1 zgoraj: (i) upravičenec pomoči, tj. podjetje Hammar, se šteje za podjetje; (ii) za odločitve podjetja FABV je odgovorna država in pomenijo uporabo državnih sredstev, kolikor imajo finančne posledice; (iii) ukrep je selektiven, ker je koristil določenemu podjetju; (iv) kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 47 in kot je navedeno v poročilu PwC, ki ga je predložilo podjetje Hammar samo, Komisija meni, da so najemnine, ki jih je podjetje FABV zaračunavalo podjetju Hammar, pod tržno ceno ter zato dajejo prednost podjetju Hammar; ter (v) tudi če podjetje Hammar deluje izključno na lokalni ravni, je dejavno na trgu, na katerem ni mogoče izključiti vpliva na trgovino in konkurenco znotraj Unije in EGP.
(64)
Za določitev prednosti, ki je je bilo deležno podjetje Hammar, je treba izvesti primerjavo med najemnino, ki je bila 13. februarja 2008 dogovorjena med podjetjema FABV in Hammar (0,5 milijona SEK za prvo leto), in najemnino, ki je bila 1. marca 2008 dogovorjena med podjetjem Hammar in lokalnimi podjetniki (3,5 milijona SEK za prvo leto). Komisija meni, da pogoji drugega dogovora predstavljajo tržno vrednost za dajanje obrata v najem, saj je bil dogovor sklenjen med dvema zasebnima stranema z gospodarsko smiselnimi nagibi. V zvezi s tem je treba tudi opozoriti, da se v poročilu PwC za izračun vrednosti obrata uporablja drugi navedeni znesek. Ker je podjetje Hammar plačevalo najemnino občini samo med 1. marcem 2008 in 11. avgustom 2008, tj. do datuma, ko je uveljavilo svojo možnost, kar pomeni približno šest mesecev, bi s sorazmernim izračunom prednosti v višini 3 milijonov SEK, kar je razlika med najemnino, dogovorjeno med podjetjema FABV in Hammar, in najemnino, dogovorjeno med podjetjem Hammar in lokalnimi podjetniki, dobili vrednost 1,5 milijona SEK (0,15 milijona EUR).
(65)
Ker ne veljajo nobeni drugi razlogi za združljivost oziroma se strani nanje niso sklicevale (glej oddelek 4.2), Komisija ugotavlja, da najemna pogodba, ki je bila 13. februarja 2008 sklenjena med podjetjema FABV in Hammar, pomeni državno pomoč, ki je na podlagi člena 107(1) PDEU nezakonita in nezdružljiva z notranjim trgom.
(66)
Komisija v zvezi s ceno možnosti za nakup objekta, ki je bila dana podjetju Hammar, ugotavlja, da ta možnost ni izvršljiva, ker obveznosti za nakup ali prodajo nepremičnin v prihodnosti po švedskem pravu načeloma niso zavezujoče (19). Zato je prednost, ki bi jo lahko podjetje Hammar dobilo s tako možnostjo, zelo negotova ali celo neobstoječa, v vsakem primeru pa bi lahko nad njo prevladala plačana najemnina ali prodajna cena. Zato ni mogoče trdno dokazati, da je podjetje Hammar imelo korist od navedene možnosti ločeno od prednosti, ki jo je dobilo z najemno pogodbo in poznejšo prodajo obrata.
5. VRAČILO
(67)
Člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (20) določa, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.
(68)
Ker je zadevni ukrep nezakonita in nezdružljiva pomoč, je treba znesek pomoči vrniti, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Vračilo je torej treba določiti z učinkom od takrat, ko je bila upravičencu dana prednost, tj. ko je bila pomoč upravičencu dana na voljo, vključevati pa mora tudi obresti na terjatev do trenutka dejanskega vračila.
(69)
Nezdružljivi element pomoči ukrepov bi moral biti izračunan kot 14,5 milijona SEK, pri čemer je sestavljen iz razlike med tržno ceno obrata (21 milijonov SEK) in cene, ki jo je plačalo podjetje Hammar (8 milijonov SEK), kar znaša 13 milijonov SEK, ter zneska, ki se mora izterjati v okviru zakupne pogodbe (1,5 milijona SEK).
(70)
Na znesek vračila se morajo plačati obresti na terjatev. Za nezdružljivi element pomoči v vrednosti 13 milijonov SEK se morajo obresti na terjatev izračunati od datuma, ko je podjetje Hammar uveljavilo svojo možnost in od podjetja FABV kupilo obrat, tj. 11. avgusta 2008. Za nezdružljivi element pomoči v vrednosti 1,5 milijona SEK se morajo obresti na terjatev izračunati od datuma roka zapadlosti najemnine, tj. 1. marca 2008 -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Državna pomoč v višini 14,5 milijona SEK, ki jo je Švedska nezakonito dodelila v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije v korist podjetja Hammar Nordic Plugg AB v obliki prodaje in najema javne lastnine v kraju Brålanda v občini Vänersborg pod njeno tržno vrednostjo, je nezdružljiva z notranjim trgom.
Člen 2
1. Švedska od podjetja Hammar Nordic Plugg AB izterja pomoč iz člena 1.
2. Vsoti, ki jo je treba izterjati, se prištejejo obresti za obdobje od datuma, ko je bila dana na razpolago podjetju Hammar Nordic Plugg AB, do datuma njenega dejanskega vračila.
3. Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (21).
Člen 3
1. Izterjava pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.
2. Švedska zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.
Člen 4
1. Švedska v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:
(a)
skupni znesek (glavnico in obresti na terjatev), ki ga je treba izterjati od upravičenca;
(b)
natančen opis ukrepov, ki so že sprejeti in načrtovani za uskladitev s tem sklepom;
(c)
dokumente, ki dokazujejo, da je bilo od upravičenca zahtevano vračilo pomoči.
2. Švedska Komisijo obvešča o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, do dokončne izterjave pomoči iz člena 1. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obresti na terjatev, ki so bili od upravičenca že izterjani.
Člen 5
Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Švedsko.
V Bruslju, 8. februarja 2012