NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 699/2012
ze dne 30. července 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 1. listopadu 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka (dále též „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 20. září 2011 Výborem na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených zemí, známé dovozce a uživatele. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(5)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(6)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností z celkového počtu 22 výrobců v Unii, o nichž bylo známo před zahájením šetření, že vyrábí obdobný výrobek.
(7)
Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje a výroby, jež mohou být přiměřeně prošetřeny v daném časovém rámci. Do vzorku byli zařazeni výrobci se sídlem ve čtyřech členských státech, přičemž na ně připadá 48 % celkového prodeje všech výrobců z Unie, které se uskutečnily v Unii, a představují 64 % výrobců, kteří se přihlásili. Žádná ze zúčastněných stran nevyjádřila nesouhlas s navrženým vzorkem.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, tak vzorek vybrat, byli všichni dovozci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli základní údaje týkající se jejich činností souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011).
(9)
Z celkem 38 dovozců, kteří nejsou ve spojení a na něž se Komise obrátila, odpovědělo ve stanovené lhůtě na dotazník pro výběr vzorku pouze pět společností. Jedna společnost se ukázala být spíše uživatelem, než dovozcem výrobku. Proto se mělo za to, že výběr vzorku není nutný, a dotazníky byly zaslány všem čtyřem dovozcům, kteří se přihlásili. Na dotazník nakonec odpověděli pouze dva dovozci, kteří při šetření plně spolupracovali.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(10)
Vzhledem k zřejmému vysokému počtu vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo v souladu s článkem 17 základního nařízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, tak vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje týkající se jejich činností souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011). Konzultovány byly rovněž orgány dotčených zemí.
(11)
Pokud jde o Rusko, při šetření nespolupracovali žádní vyvážející výrobci. Pokud jde o turecké vyvážející výrobce, přihlásily se tři společnosti, a Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není v případě Turecka nutný. Dané tři spolupracující turecké společnosti představují většinu tureckého vývozu do Unie během období šetření.
d) Odpovědi na dotazník a ověření informací na místě
(12)
Aby mohla Komise provést svou analýzu, zaslala dotazníky všem třem spolupracujícím tureckým vyvážejícím výrobcům, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a spolupracujícím dovozcům a uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Odpovědi na dotazník přišly od všech tří spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a čtyř uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. V prostorách těchto společností se uskutečnily inspekce na místě:
Vyvážející výrobci v Turecku
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turecko,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turecko,
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turecko.
Výrobci v Unii
-
ERNE Fittings, Schlinz, Rakousko,
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Itálie.
3. Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(16)
V platnosti jsou antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (3). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Dotčeným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 („dotčený výrobek“).
(18)
V rámci výrobního procesu se pro výrobu kolen, přechodek a profilů tvaru T používají bezešvé nebo svařované ocelové trubky, zatímco pro výrobu uzávěrů se obvykle jako surovina používají ocelové plechy. Kolena a přechodky se vyrábějí řezáním a tvarováním, ohýbáním nebo krácením. Profily tvaru T se vyrábějí za použití hydrostatického tlaku a uzávěry jsou vyráběny tvarováním plechů nebo desek. Před zabalením výrobku dále obvykle dochází k srážení hran a otryskávání pískem. V určitých případech se též provádí galvanizace výrobku. Všechny typy výrobků mají stejné základní fyzikální, chemické a technické charakteristiky a stejná základní užití.
(19)
Potrubní tvarovky se používají v petrochemickém průmyslu, stavebnictví, při výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových zařízeních. Ve všech výše uvedených aplikacích jsou používány za účelem spojování trubek nebo rour.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli prodávané na domácím trhu v dotčených zemích a rovněž některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
(21)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění výše, žádný ruský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto byly v souladu s článkem 18 základního nařízení výpočty související s dumpingem v případě Ruska byly provedeny na základě dostupných údajů, jak je vysvětleno níže.
1.1 Běžná hodnota
(22)
V důsledku neexistující spolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců byla běžná hodnota pro Rusko vypočtena na základě dostupných údajů.
(23)
Je třeba připomenout, že podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu v souvislosti s ruským dovozem dotčeného výrobku. V důsledku chybějících podrobnějších informací byl výpočet, jenž vedl k uvedeným důkazům, založen na početně zjištěné běžné hodnotě pro Rusko. Nicméně za účelem přesnějšího stanovení běžné hodnoty Komise předběžně rozhodla, že běžná hodnota pro Rusko má být stanovena na základě informací získaných během šetření od těch tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a roury jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Náklady na suroviny skutečně představují převážnou část celkových výrobních nákladů dotčeného výrobku, a proto byla tato metoda považována za nejvíce přiměřenou pro stanovení běžné hodnoty pro Rusko na základě dostupných skutečností.
(24)
Běžná hodnota pro Rusko byla tudíž vypočtena určením váženého průměru běžné hodnoty těch spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců, kteří kupují část svých surovin z Ruska.
(25)
Je důležité poznamenat, že výsledná běžná hodnota byla místo všech typů dotčeného výrobku stanovena pro typ výrobku (kolena), který představuje nejvyšší objem dovozu, s cílem umožnit reprezentativní srovnání s vývozní cenou (viz následující body odůvodnění).
1.2 Vývozní cena
(26)
V důsledku chybějících podrobnějších informací o cenách byla vývozní cena pro dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska stanovena na základě údajů Eurostatu o dovozu. Vzhledem k velké škále sortimentní skladby spadající pod určité kódy KN byla vývozní cena určena omezením využití údajů Eurostatu na typ výrobku (kolena) představující nejvyšší objem dovozu, což je považováno za reprezentativní pro všechny typy dotčeného výrobku. Vývozní cena byla proto založena na kódu KN 7307 93 11.
(27)
Výše zmíněné údaje Eurostatu o dovozu musely být upraveny s ohledem na skutečnost, že některé dovozní transakce z Ruska do Bulharska, Estonska a Litvy obsahovaly chybná celní prohlášení, s největší pravděpodobností v důsledku chybného zařazení výrobků. Tyto transakce byly určeny s využitím statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a byly vyňaty z výpočtu vývozní ceny s cílem vyhnout se při výpočtu dumpingu použití zkreslené vývozní ceny.
1.3 Srovnání
(28)
Dumpingové rozpětí bylo stanoveno srovnáním vývozní ceny ze závodu na základě údajů Eurostatu s běžnou hodnotou pro Rusko stanovenou, jak je uvedeno výše.
(29)
Pro účely stanovení vývozní ceny ze závodu byla vývozní cena CIF vycházející z údajů Eurostatu (s korekcí pro eliminaci zkreslení, jak je uvedeno výše) upravena o náklady na přepravu. Pro tento účel byly použity náklady na přepravu, jak jsou vypočítány v podnětu, což bylo považováno za přiměřený odhad.
1.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Celostátní dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(31)
Na základě výše uvedeného celostátní prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců reprezentativní.
(33)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(34)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotyčného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetřením bylo zjištěno, že v případě všech tří společností byl domácí prodej pro většinu typů výrobku reprezentativní.
(35)
Komise následně zkoumala, zda je možné prodej každého typu dotčeného výrobku na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Šetřením bylo stanoveno, že ziskový prodej některých srovnatelných typů výrobků činil více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl u tohoto prodeje pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit veškerý domácí prodej. Pro ostatní typy výrobků rovněž považované za prodávané v běžném obchodním styku byl použit pouze ziskový prodej.
(39)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku. Pro prodeje typů výrobků neuskutečněné v běžném obchodním styku, jakož i pro typy výrobků, které nebyly prodány na domácím trhu v reprezentativním množství, bylo nezbytné běžnou hodnotu stanovit početně. Všechny tři šetřené společnosti prodávaly tyto typy výrobků na vývoz do Unie, i když pouze v omezeném množství.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk realizovaný příslušnými spolupracujícími vyvážejícími výrobci při domácím prodeji obdobného výrobku na domácím trhu v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Pro typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(42)
Jedna ze tří spolupracujících tureckých společností během období šetření uskutečnila prodej na vývoz do Unie pouze ve velmi omezeném množství. Dotyčná společnost tvrdila, že chce zvýšit svůj vývoz do Unie, avšak nebyla schopna nabízet dovozcům dostatečně nízké ceny, a požádala, aby tato skutečnost byla při analýze vzata v úvahu.
(43)
Pokud však jde o výpočet dumpingu pro tuto společnost, bylo nutné vycházet z jejího omezeného prodeje. Ačkoli byl prodej této společnosti do Unie omezený, musí být brán v potaz a použit jako jediný možný základ pro výpočet individuálního dumpingového rozpětí pro tuto společnost. V žádném případě nelze neschopnost společnosti prodat více kvůli své údajně vysoké ceně posuzovat jako faktor, který by měl ovlivnit výpočet dumpingu ve vztahu k této společnosti.
2.3 Srovnání
(44)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly porovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy to bylo považováno za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Zejména byla umožněna úprava zohledňující náklady na přepravu a pojištění včetně přepravy ve vyvážející zemi, slev, provizí, úvěrových nákladů a bankovních poplatků.
2.4 Dumpingová rozpětí
(45)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(46)
Individuální dumpingové rozpětí u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společností za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
(47)
Pokud však jde o zbývající dva spolupracující turecké výrobce, výpočty týkající se dumpingu v jejich případě ukázaly, že společnosti prováděly cílený dumping, a sice pokud jde o konkrétní období, jakož i konkrétní zákazníky a regiony. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a lišily se pro různé zákazníky, regiony i časová období. Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen neodráží plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci.
(48)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních transakcí směřujících do Unie.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(49)
Pokud jde o všechny nespolupracující turecké vyvážející výrobce, bylo stanoveno zbytkové dumpingové rozpětí. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za poměrně nízkou (objem vývozu tří spolupracujících tureckých společností představoval méně než 80 % celkového tureckého vývozu do Unie během období šetření), bylo zbytkové dumpingové rozpětí určeno na základě odpovídající metody vedoucí k rozpětí, které je vyšší než nejvyšší z individuálních rozpětí uvedených tří spolupracujících společností. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě prodeje reprezentativních typů výrobku, který uskutečnil turecký spolupracující výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětím z uvedených tří spolupracujících společností.
(50)
Na základě výše uvedeného prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(51)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek 22 výrobců v Unii. Všech 22 výrobců v Unii představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
(52)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše, tři výrobci v Unii vybraní do vzorku představují přibližně 50 % celkového prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobci z Unie.
2. Spotřeba v Unii
(53)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle informací získaných z odpovědí společností vybraných do vzorku na dotazník, na základě odhadů uvedených v podnětu týkajících se zbývajících výrobců v Unii a na základě údajů Eurostatu o objemu dovozu.
(54)
Spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření výrazně poklesla, a sice o 40 %. V roce 2009 se snížila o 44 % a na dané úrovni se udržela i v roce 2010 a poté se v období šetření mírně zvýšila o 4 procentní body.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v t)
98 197
55 172
54 878
58 706
Index (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Dovoz z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(55)
Komise zjišťovala, zda by dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka neměly být posouzeny souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(56)
Šetření v případě obou dotčených zemí ukázalo, že dumpingová rozpětí byla nad úrovní minimální hranice určené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z těchto dvou zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(57)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dovozem z Ruska a Turecka v případě obdobného výrobku, z šetření vyplynulo, že výrobci z těchto zemí využívají stejné prodejní kanály a prodávají obdobným kategoriím odběratelů. Z šetření navíc vyplynulo, že dovoz z obou těchto zemí vykazoval v posuzovaném období stoupající trend, pokud jde o podíly na trhu.
(58)
Dva spolupracující turečtí vývozci tvrdili, že kumulace dovozu z Ruska a Turecka není v tomto případě vhodná, neboť dovoz z obou těchto zemí vykazuje různé trendy, pokud jde o objem a ceny.
(59)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je relativně stabilní, pokud jde o objemy, dovoz z Ruska narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste. Zároveň se nezdá, že jejich ceny přinejmenším v období mezi rokem 2009 a obdobím šetření (vysoká průměrná cena u dovozu z Ruska v roce 2008 byla pravděpodobně důsledkem nesprávného vykazování), byly významně odlišné, přičemž průměrné ruské ceny jsou poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám.
(60)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Ruska a Turecka by měl být posuzován souhrnně.
3.2 Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 46 %. Konkrétně se dovoz v roce 2009 snížil o 31 %, a poté se v roce 2010 prudce zvýšil o 89 procentních bodů a v období šetření mírně klesl přibližně o 12 procentních bodů. Objem dumpingového dovozu v období šetření dosáhl 2 935 tun.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z dotčených zemí
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v t)
2 009
1 392
3 174
2 935
Index (2008 = 100)
100
69
158
146
Podíl na trhu
2 %
3 %
6 %
5 %
Zdroj: Eurostat.
3.3 Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobil, když vzrostl z 2 % na 5 %.
3.4 Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu z dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu z dotčených zemí zůstala obecně na stabilní úrovni 1 961 EUR za tunu, s výjimkou roku 2010, kdy se snížila o zhruba 150 EUR.
Tabulka 3
Průměrné ceny dumpingového dovozu
2008
2009
2010
OŠ
Průměrné prodejní ceny za tunu
1 961
1 936
1 788
1 961
Index (2008 = 100)
100
99
91
100
Zdroj: Eurostat.
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno cenové srovnání jednotlivých typů výrobku z hlediska prodejních cen spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců z Unie zařazených do vzorku. Vzhledem k tomu, že ruští vývozci při šetření nespolupracovali, byl proveden výpočet podbízení za použití průměrných cen CIF uváděných Eurostatem a průměrných prodejních cen unijních výrobců v rámci Unie. V případě potřeby byly učiněny úpravy s ohledem na obě dotčené země, aby se zohlednila úroveň obchodu a náklady vynaložené po dovozu, včetně cla v případě Ruska.
(65)
Srovnání ukázalo, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo během období šetření k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o cca 30 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(66)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje zkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(67)
Jak je vysvětleno výše, Komise v případě výrobců v Unii využila výběr vzorku. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, ceny a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii na základě posouzení údajů od spolupracujících výrobců a v případě ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů z podnětu.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(68)
Výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 44 %. Konkrétně v roce 2009 šlo o pokles o 47 % a v roce 2010 o další 2 procentní body, načež v období šetření následoval mírný nárůst o 5 procentních bodů a výroba dosáhla hodnoty 53 653 tun.
Tabulka 4
Výroba
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
95 079
49 917
48 017
53 653
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výrobní kapacita výrobců v Unii vykazovala v posuzovaném období stálou úroveň a dosahovala hodnoty 179 912 tun.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
179 912
179 912
179 912
179 912
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Míra využití
53 %
28 %
27 %
30 %
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
(70)
Využití kapacity v roce 2008 odpovídalo 53 %, v roce 2009 se snížilo na 28 %, v roce 2010 na 27 % a v období šetření mírně stouplo na 30 %. Vývoj míry využití jasně odráží trend výroby, neboť výrobní kapacita zůstávala stejná.
c) Objem prodeje
(71)
Objem prodeje uskutečněného výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v průběhu posuzovaného období klesl o 38 %. V roce 2009 klesl prodej o 45 %, v roce 2010 zůstal na této úrovni a v období šetření mírně stoupl o 7 procentních bodů. Během období šetření prodej výrobního odvětví Unie činil 42 379 tun.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
68 870
37 649
37 890
42 379
Index (2008 = 100)
100
55
55
62
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
d) Podíl na trhu
(72)
Podíl výrobců z Unie na trhu byl během posuzovaného období poměrně stálý a v období šetření dokonce narostl na 72 %. Větší podíl na trhu je odrazem skutečnosti, že se objem prodeje výrobců z Unie snížil o něco méně nežli spotřeba v daném období.
Tabulka 7
Podíl výrobců z Unie na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Podíl na trhu
70 %
68 %
69 %
72 %
Index (2008 = 100)
100
97
98
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, podnět a Eurostat
e) Růst
(73)
Vzhledem k tomu, že spotřeba mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 40 %, konstatuje se, že výrobci v Unii nemohli profitovat z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(74)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření vykazuje pokles o 18 %. Konkrétně počet zaměstnaných lidí významně poklesl mezi lety 2008 a 2009 z 982 na 824 neboli o 16 % a v roce 2010 zůstal blízko této hodnoty, než došlo k dalšímu poklesu na 801 v období šetření.
Tabulka 8
Zaměstnanost
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (počet osob)
982
824
833
801
Index (2008 = 100)
100
84
85
82
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
g) Produktivita
(75)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, poklesla v průběhu posuzovaného období o 31 %. Tento pokles odráží skutečnost, že se výroba snižovala rychleji než úroveň zaměstnanosti.
Tabulka 9
Produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v tunách na zaměstnance)
194
121
115
134
Index (2008 = 100)
100
63
60
69
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
h) Prodejní ceny
(76)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro nezávislé odběratele na trhu Unie poklesly v průběhu posuzovaného období o více než 10 %. Konkrétně se v roce 2009 průměrné ceny nejprve zvýšily o přibližně 12 %, aby v roce 2010 prudce poklesly o 23 procentních bodů, a na této úrovni se udržely během období šetření. V období šetření průměrná cena výrobců v Unii činila 3 096 EUR za tunu.
Tabulka 10
Průměrné ceny výrobců v Unii
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR/t)
3 489
3 911
3 116
3 096
Index (2008 = 100)
100
112
89
89
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
(77)
Jak je uvedeno výše, u prodejních cen výrobního odvětví Unie docházelo k cenovému podbízení prostřednictvím dumpingového dovozu z Ruska a Turecka.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Ruska a Turecka nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný. Je důležité připomenout, že proti osmi zemím jsou uplatňována antidumpingová opatření, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění výše. Vzhledem k tomu, že v období posuzovaném v tomto šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje a ztráty, není možné zaznamenat žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výroba Unie je nadále zranitelná vůči poškozujícímu účinku případného dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Stav zásob
(79)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 18 %. Konkrétně se stav zásob v roce 2009 mírně zvýšil o 2 % a později v roce 2010 klesl o 13 procentních bodů a v období šetření o dalších 7 procentních bodů. V období šetření činil konečný stav zásob výrobců v Unii 5 338 tun.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotka (t)
6 526
6 661
5 822
5 338
Index (2008 = 100)
100
102
89
82
Zdroj: odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(80)
Roční mzdové náklady mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesly o 10 %. Konkrétně v roce 2009 mzdové náklady významně klesly, a sice o 20 % (což odpovídalo snížení zaměstnanosti), a později v roce 2010 se zvýšily o 4 procentní body a během období šetření o dalších 5 procentních bodů.
Tabulka 12
Roční mzdové náklady
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Index (2008 = 100)
100
81
85
90
Zdroj: odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(81)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na trhu Unie, uskutečněného výrobním odvětvím Unie, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila z úrovně zdravých zisků na úroveň významných ztrát. Konkrétně se zisk propadl z 9,6 % v roce 2008 na - 1,2 % v roce 2009 a v roce 2010 následoval další propad na - 7,8 %. V období šetření se situace mírně zlepšila, když ztráty dosahovaly - 7,0 %.
Tabulka 13
Ziskovost a návratnost investic
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Index (2008=100)
100
-12
-81
-73
Návratnost investic
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Index (2008=100)
100
-7
-39
-44
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(82)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě odpovídala vývoji ziskovosti.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(83)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2008 kladný ve výši 9,3 milionu EUR. V roce 2009 došlo k jeho mírnému zvýšení na 9,8 milionu EUR, avšak v roce 2010 nastal pokles až na hodnotu pouze 1,5 milionu EUR, načež v období šetření dosáhl peněžní tok záporné hodnoty - 4,6 milionu EUR.
(84)
Známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, se neobjevily, zejména z toho důvodu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
Peněžní tok
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Index (2008 = 100)
100
106
16
-50
Zdroj: odpovědi na dotazník.
e) Investice
(85)
Roční investice do výroby obdobného výrobku u společností zařazených do vzorku v průběhu posuzovaného období neustále klesaly. Největší pokles o 32 % nastal v roce 2009, načež následoval pokles o 25 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 8 procentních bodů v období šetření. Celkově roční investice poklesly z 8,3 milionu EUR v roce 2008 na 2,9 milionu EUR v období šetření.
Tabulka 15
Čisté investice
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Index (2008 = 100)
100
68
43
35
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr ohledně újmy
(86)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období významně snížili výrobu a prodej. To se časově shodovalo s poklesem poptávky na trhu Unie, proto došlo k mírnému zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Využití kapacity pokleslo z již nízké hodnoty 53 % v roce 2008 až na hodnotu 30 % v období šetření. Zaměstnanost též poklesla, a to o 18 %.
(87)
Příslušné mikroekonomické ukazatele současně ukazují na jednoznačné zhoršení ekonomické situace výrobců v Unii zařazených do vzorku. Vývoj cen, ziskovost a návratnost investic ukazují velmi negativní obrázek, kdy ze zdravých hodnot dosahovaných v roce 2008 došlo k poklesu s výraznými ztrátami v období šetření. Peněžní tok též významně poklesl.
(88)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(89)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(90)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 46 %, a to na trhu, který se zmenšil o 40 %, což mělo za následek zvýšení jeho podílu na trhu Unie ze 2 % na 5 %.
(91)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí všech ukazatelů újmy zaznamenaných u výrobního odvětví Unie s výjimkou podílu na trhu. Výrobní odvětví Unie přišlo o 38 % svého prodeje v Unii a prodejní ceny klesly o 11 % kvůli cenovému tlaku, který na trhu Unie působil levný dumpingový dovoz.
(92)
Významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie dále promítnout zvýšené výrobní náklady, což mělo za následek klesající a záporné hodnoty ziskovosti během období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Ruska a Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(94)
Během posuzovaného období byl zaznamenán významný dovoz z dalších třetích zemí, včetně zemí v režimu antidumpingových opatření. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než z Ruska a Turecka na trhu se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížil z 28 % na 23 %.
(95)
Následující tabulka, která vychází z údajů Eurostatu, ukazuje vývoj dovozních objemů, cen a podílů na trhu zemí v režimu antidumpingových opatření a dalších třetích zemí.
Tabulka 16
Dovoz z dalších třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Země v režimu antidumpingových opatření
Objemy (v t)
20 614
13 286
9 721
9 784
Podíl na trhu (v %)
21
24
18
17
Prům. cena (v EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Ostatní třetí země
Objemy (v t)
6 705
2 844
4 093
3 608
Podíl na trhu (v %)
7
5
7
6
Prům. cena (v EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Souhrn všech třetích zemí s výjimkou Ruska a Turecka
Objemy (v t)
27 319
16 131
13 814
13 392
Podíl na trhu (v %)
28
29
25
23
Prům. cena (v EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Jak ukazuje tabulka výše, dovoz z daných osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u uvedeného dovozu jsou obecně nižší než ceny u dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výše uvedená tabulka vycházející z údajů Eurostatu samozřejmě ukazuje průměrné ceny CIF před uplatněním cla. Přesto však i v případě, kdy je antidumpingové clo zohledněno, ceny těchto dovozů nadále zůstávají na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou mnohem nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(97)
Uznává se však, že výrobek, který je předmětem šetření, existuje ve značném množství různých typů a porovnání celkových průměrných cen možná nemusí být relevantním ukazatelem. Současně se má se za to, že v současnosti platná antidumpingová opatření odstraňují poškozující účinek uvedeného dovozu.
(98)
Vzhledem k tomu, že tržní podíl dovozu ze zemí, které jsou předmětem opatření, se snižuje, na základě uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek tohoto levného dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(99)
Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu během posuzovaného období mírně poklesl z 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření. Průměrné ceny daného dovozu jsou obecně vyšší než u dumpingového dovozu z dotčených zemí, avšak o něco nižší než průměrné ceny u výrobců v Unii.
(100)
Ačkoli porovnání celkových průměrných cen nemusí být považováno za relevantní ukazatel kvůli existenci široké škály typů výrobků, vzhledem k tomu, že uvedený dovoz vykazuje klesající trend, se předběžně konstatuje, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z ostatních třetích zemí rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou působenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2 Dopad zmenšení trhu a hospodářské krize
(101)
Finanční a hospodářská krize z období 2008/09 je se vší pravděpodobností důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv v období šetření došlo k jejímu mírnému zvýšení). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To má samozřejmě významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(102)
Ačkoliv se uznává, že pokles produkce mohl mít dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to zejména v roce 2009 (kdy k tomuto poklesu došlo), je možné důvodně očekávat, že výrobní odvětví Unie by za normálních mohlo zvýšit své ceny alespoň ve střednědobém až dlouhodobém horizontu a zvýšení nákladů v následujících letech dále promítnout. Jak je však patrné z klesajících cen v Unii, v tomto případě tomu tak nebylo a má se za to, že důvodem bylo závažné podbízení prostřednictvím dumpingového dovozu.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem se vyvozuje prozatímní závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(104)
Závěrem je třeba uvést, že dumpingový dovoz z Ruska a Turecka způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(105)
Analyzovány byly rovněž jiné činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, včetně zemí v režimu antidumpingových opatření, a dopad poklesu poptávky, které sice možná také přispěly k újmě, nenarušují příčinnou souvislost.
(106)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů, které mají vliv na situaci výrobního odvětví Unie, náležitě rozlišeny a odděleny od poškozujícího účinku dumpingového dovozu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
V případě uložení opatření se očekává, že dojde ke zmírnění poklesu cen a ztrát a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou narovnávat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, s největší pravděpodobností by se situace výrobního odvětví Unie nadále zhoršovala. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie mohlo přijít o další podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další nikoli nezbytné snižování nákladů a zavírání výrobních zařízení v Unii s následným značným úbytkem pracovních míst.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(111)
Jak je uvedeno výše, pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali a poskytli odpověď na dotazník. Pouze malá část obratu těchto dvou dovozců souvisela s dalším prodejem dotčeného výrobku. Proto je pravděpodobné, že dopad opatření bude minimální.
3. Zájem uživatelů
(112)
Čtyři uživatelé spolupracovali v tomto šetření tím, že předložili odpověď na dotazník. Žádný z nich nedováží předmětný výrobek z dotčených zemí a všichni uvedli, že dopad případných opatření nebude významný.
(113)
Vzhledem k tomu, že se nepřihlásil žádný uživatel dovážející z dotčených zemí a při neexistenci jakýchkoli informací, které by naznačovaly opak, lze vyvodit předběžný závěr, že dopad opatření na ziskovost uživatelských výrobních odvětví a hospodářskou situaci bude spíše omezený.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(114)
Lze vyvodit závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Ruska a Turecka umožní výrobnímu odvětví Unie podle očekávání zlepšit jeho situaci skrze vyšší objem prodeje, prodejní ceny a zisky. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé dovozce, budou pravděpodobně omezené.
(115)
Dva spolupracující turečtí vývozci uvedli, že uložení opatření proti malé vyvážející zemi, jako je Turecko, by celý trh Unie prakticky ponechalo několika málo výrobcům, s výsledným negativním dopadem na konkurenční prostředí.
(116)
V této souvislosti je třeba uvést, že platí, že antidumpingové clo nemá být omezujícím prostředkem a bránit obchodním tokům ze zemí, které jsou předmětem šetření. Opatření mají zajistit narovnání podmínek pro různé účastníky na trhu. Zároveň je třeba poznamenat, že na trhu Unie je přítomno více než 20 evropských výrobců a dovoz z dalších třetích zemí je značný. Proto se jakékoli výhrady týkající se konkurenčního prostředí na trhu Unie nezdají být odůvodněné.
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
S ohledem na závěry, k nimž se dospělo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnou souvislostí a zájmem Unie, je třeba uložit prozatímní opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, aby se zabránilo další újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Prozatímní opatření na dovoz pocházející z dotčených zemí by měla být uložena ve výši dostatečné k odstranění dumpingu, aniž by přitom přesahovala výši újmy, která je výrobnímu odvětví Unie působena dumpingovým dovozem. Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se má za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout celkově zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingového dovozu.
(120)
Vzhledem k tomu, že zjištěná rozpětí cenového podbízení jsou ve všech případech vyšší než příslušná dumpingová rozpětí a že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření ztráty, byla by jakákoli vypočtená úroveň pro odstranění újmy sama o sobě vždy ještě vyšší. Proto se mělo za to, že podrobný výpočet výše újmy není nutný.
2. Prozatímní opatření
(121)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nižší ze zjištěných hodnot dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy, podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(122)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno výše v 21. až 31. bodě odůvodnění.
(123)
Na základě skutečnosti, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění výše.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Rusko
Všechny společnosti
23,8 %
Turecko
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
(125)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(126)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společnosti, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(127)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8 %
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. července 2012.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 699/2012
z dne 30. julija 2012
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 1. novembra 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi).
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 20. septembra 2011 vložil Obrambni odbor industrije fitingov iz jekla za soležno varjenje Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pritožniki) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 40 % celotne proizvodnje nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.
2. Strani, ki jih postopek zadeva
(3)
Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in predstavnike zadevnih držav ter znane uvoznike in uporabnike. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(4)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(a) Vzorčenje proizvajalcev Unije
(5)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje škode predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.
(6)
Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Od 22 proizvajalcev Unije, za katere je bilo pred začetkom preiskave znano, da proizvajajo podobne izdelke, so bile v ta vzorec vključene tri družbe.
(7)
Vzorec je bil izbran na podlagi obsega prodaje in proizvodnje, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Vzorčeni proizvajalci Unije imajo sedež v štirih državah članicah in predstavljajo 48 % skupne prodaje vseh proizvajalcev Unije v Uniji ter 64 % proizvajalcev, ki so se odzvali. Nobena zainteresirana stran ni nasprotovala predlaganemu vzorcu.
(b) Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(8)
Zaradi morebitnega velikega števila nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, je vse uvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi, v obdobju preiskave od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011.
(9)
Od 38 nepovezanih uvoznikov, s katerimi je Komisija stopila v stik, se je le pet družb v roku odzvalo na vprašanja o vzorčenju. Izkazalo se je, da je ena družba uporabnik in ne uvoznik. Zato se je štelo, da vzorčenje ni potrebno, vprašalniki pa so bili poslani vsem štirim uvoznikom, ki so se odzvali. Na koncu sta le dva uvoznika izpolnila vprašalnik in v celoti sodelovala v preiskavi.
(c) Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov
(10)
Zaradi domnevno velikega števila proizvajalcev izvoznikov je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi, v obdobju preiskave od1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011. Opravljeno je bilo tudi posvetovanje z organi zadevnih držav.
(11)
V preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz Rusije. Izmed turških proizvajalcev izvoznikov so se odzvale tri družbe, zato je Komisija odločila, da vzorčenje za Turčijo ni potrebno. Tri sodelujoče turške družbe predstavljajo večino turškega izvoza v Unijo v obdobju preiskave.
(d) Izpolnjeni vprašalniki in preveritve
(12)
Komisija je za izvedbo analize vprašalnike poslala vsem trem sodelujočim turškim proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem Unije ter sodelujočim nepovezanim uvoznikom in uporabnikom.
(13)
Izpolnjene vprašalnike so poslali vsi trije sodelujoči turški proizvajalci izvozniki, vsi vzorčeni proizvajalci Unije, dva nepovezana uvoznika Unije in štirje uporabniki.
(14)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb.
Proizvajalci izvozniki v Turčiji:
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turčija,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turčija,
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turčija.
Proizvajalci Unije:
-
ERNE Fittings, Schlinz, Avstrija,
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Italija.
3. Obdobje preiskave
(15)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2008 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
4. Ukrepi, ki veljajo za druge tretje države
(16)
Protidampinški ukrepi veljajo za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Malezije, Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje in Tajske, zaradi prakse izogibanja pa tudi za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, poslan iz Indonezije, s Šrilanke, Filipinov in Tajvana (z nekaterimi izjemami) (3). Za države, navedene v prejšnjem stavku, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz „države, za katere veljajo protidampinški ukrepi“.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(17)
Zadevni izdelek je pribor (fitingi) za cevi (brez litih fitingov, prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, vrste, ki se uporablja za varjenje ali druge namene, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).
(18)
V proizvodnem postopku se brezšivne ali varjene jeklene cevi uporabljajo za proizvodnjo kolen, reducirk in predmetov v obliki črke T, za proizvodnjo kapic pa se kot surovina običajno uporabljajo jekleni listi. Kolena in reducirke se proizvajajo z rezanjem in oblikovanjem, ukrivljanjem ali reduciranjem. Predmeti v obliki črke T se proizvajajo s hidravličnim stiskanjem, kapice pa z oblikovanjem listov ali plošč. Temu običajno sledijo posnemanje robov in peskanje ter pakiranje. V nekaterih primerih se izdelek tudi galvanizira. Vse vrste izdelkov imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo.
(19)
Pribor (fitingi) za cevi se uporablja v petrokemijski industriji, gradbeništvu, pridobivanju energije, ladjedelništvu in industrijskih napeljavah. Uporablja se za medsebojno povezovanje cevi v vseh zgoraj navedenih primerih.
2. Podobni izdelek
(20)
Za zadevni izdelek in nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla, ki se prodaja na domačem trgu v zadevnih državah, ter za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla, ki ga v Uniji prodaja industrija Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se ti izdelki začasno štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Rusija
(21)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (11), v tej preiskavi ni sodeloval noben ruski proizvajalec izvoznik. Zato je bil v skladu s členom 18 osnovne uredbe izračun dampinga za Rusijo opravljen na podlagi razpoložljivih dejstev, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.
1.1 Normalna vrednost
(22)
Ker ruski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je bila normalna vrednost za Rusijo izračunana na podlagi razpoložljivih dejstev.
(23)
Treba je opozoriti, da je pritožba vsebovala dokaze prima facie o dampingu v zvezi z ruskim uvozom zadevnega izdelka. Izračun, ki je podlaga za navedeni dokaz, je temeljil na konstruirani normalni vrednosti za Rusijo, ker ni bilo natančnejših informacij. Za določitev natančnejše normalne vrednosti pa je Komisija začasno odločila, da je treba normalno vrednost za Rusijo konstruirati na podlagi informacij, pridobljenih med preiskavo od tistih turških proizvajalcev izvoznikov, ki uporabljajo ruske brezšivne jeklene cevi kot surovino za proizvodnjo zadevnega izdelka. Stroški surovin vsekakor predstavljajo veliko večino skupnih proizvodnih stroškov zadevnega izdelka, zato se je ta metoda štela za najbolj smiselno za določitev normalne vrednosti za Rusijo na podlagi razpoložljivih dejstev.
(24)
Normalna vrednost za Rusijo je bila zato izračunana z določitvijo tehtane povprečne normalne vrednosti tistih sodelujočih turških proizvajalcev izvoznikov, ki del svojih surovin kupujejo v Rusiji.
(25)
Pomembno je opozoriti, da je bila izračunana normalna vrednost določena za vrsto izdelka (kolena) z največjim obsegom uvoza, in ne za vse vrste zadevnega izdelka, da bi se omogočila reprezentativna primerjava z izvozno ceno (glej naslednje uvodne izjave).
1.2 Izvozna cena
(26)
Ker ni bilo podrobnejših podatkov o cenah, je bila izvozna cena za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije določena na podlagi Eurostatovih podatkov o uvozu. Zaradi velike raznovrstnosti izdelkov, prijavljenih pod nekaterimi oznakami KN, je bila izvozna cena določena tako, da je bila uporaba Eurostatovih podatkov omejena na vrsto izdelka (kolena) z največjim obsegom uvoza, ki velja za reprezentativno za ves zadevni izdelek. Izvozna cena je tako temeljila na oznaki KN 7307 93 11.
(27)
Zgoraj navedene Eurostatove podatke o uvozu je bilo treba prilagoditi, ker so nekatere uvozne transakcije iz Rusije v Bolgarijo, Estonijo in Litvo vsebovale napačne deklaracije, najverjetneje zaradi napačnega uvrščanja izdelkov. Te transakcije so bile ugotovljene z uporabo statističnih podatkov o uvozu, danih na voljo v zbirki podatkov v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe, in so bile izvzete iz izračuna izvozne cene, da bi se preprečila uporaba izkrivljene izvozne cene pri izračunu dampinga.
1.3 Primerjava
(28)
Stopnja dampinga je bila določena s primerjavo izvozne cene franko tovarna, ki je temeljila na Eurostatovih podatkih, z zgoraj opredeljeno normalno vrednostjo za Rusijo.
(29)
Za določitev izvozne cene franko tovarna je bila izvozna cena CIF, ki je temeljila na Eurostatovih podatkih (in je bila popravljena zaradi odstranitve izkrivljanj, kot je navedeno zgoraj), prilagojena za stroške prevoza. Za ta namen so bili uporabljeni stroški prevoza, izračunani v pritožbi, ker so veljali za razumno oceno.
1.4 Stopnja dampinga
(30)
Stopnja dampinga na ravni države je bila izražena kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
(31)
Na podlagi navedenega je začasna stopnja dampinga na ravni države, izražena kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, kot sledi:
Družba
Začasna stopnja dampinga
Vse družbe
23,8 %
2. Turčija
2.1 Normalna vrednost
(32)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija za vsakega od treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov najprej ugotovila, ali je bila njegova skupna domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg te prodaje vsaj 5 % njegovega skupnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike.
(33)
Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki so jih družbe s skupno reprezentativno domačo prodajo prodale na domačem trgu in so enake ali zelo podobne vrstam, prodanim za izvoz v Unijo.
(34)
Za vsako vrsto podobnega izdelka, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je primerljiva z vrsto zadevnega izdelka, prodano za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je bil obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP približno 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka za izvoz v Unijo. V preiskavi je bilo za vse tri družbe ugotovljeno, da je bila domača prodaja večine vrst izdelka reprezentativna.
(35)
Komisija je nato proučila, ali se lahko za vsako vrsto zadevnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka ugotovljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave.
(36)
Kadar je bil obseg prodaje posamezne vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka izračunanim stroškom proizvodnje ali višja, večji od 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena te vrste enaka stroškom na enoto ali višja, je bila normalna vrednost po vrstah izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste izdelka.
(37)
Kadar je bil obseg dobičkonosne prodaje posamezne vrste izdelka 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena samo dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste izdelka.
(38)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je dobičkonosna prodaja nekaterih primerljivih vrst izdelka zajemala več kot 80 % skupne domače prodaje, zato je bila v zvezi s to prodajo pri izračunu povprečne cene za normalno vrednost uporabljena vsa domača prodaja. Za druge vrste izdelka, za katere se je tudi štelo, da so bile prodane v običajnem poteku trgovine, je bila uporabljena samo dobičkonosna prodaja.
(39)
Kadar so bile vse vrste izdelka prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovine. Za vrste izdelka, ki niso bile prodane v običajnem poteku trgovine, in za vrste izdelka, ki niso bili prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je bilo treba normalno vrednost konstruirati. Vse tri preiskovane družbe so prodajale take vrste izdelka za izvoz v Unijo, čeprav v omejenih količinah.
(40)
Za konstruiranje normalne vrednosti v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so se nastali prodajni, splošni in upravni stroški (v nadaljnjem besedilu: PSU) ter tehtani povprečni dobiček, ki so ga z domačo prodajo podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v obdobju preiskave ustvarili zadevni sodelujoči proizvajalci izvozniki, prišteli k njihovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Za vrste izdelka, prodane v nereprezentativnih količinah na domačem trgu, so bili za konstruiranje normalne vrednosti uporabljeni tehtani povprečni dobiček in PSU v običajnem poteku trgovine te nereprezentativne prodaje.
2.2 Izvozna cena
(41)
Zadevni izdelek se je v vseh primerih izvažal neodvisnim strankam v Uniji, zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo.
(42)
Izvoz ene od treh sodelujočih turških družb v Unijo je bil v obdobju preiskave zelo omejen. Zadevna družba je trdila, da si želi povečati izvoz v Unijo, vendar uvoznikom ni mogla ponuditi dovolj nizkih cen; zahtevala je, naj se to dejstvo upošteva pri analizi.
(43)
Vendar pa je bilo treba damping za to družbo izračunati na podlagi njene omejene prodaje. Čeprav je bila prodaja družbe v Unijo omejena, je ni mogoče prezreti in je lahko edina podlaga za izračun individualne stopnje dampinga za to družbo. Nezmožnosti družbe za večjo prodajo zaradi domnevno visokih cen vsekakor ni mogoče šteti kot dejavnik, ki bi vplival na izračun dampinga v zvezi s to družbo.
2.3 Primerjava
(44)
Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Prilagoditev je bila odobrena predvsem za stroške prevoza in zavarovanja, vključno s prevozom v državi izvoznici, popuste, provizije, stroške kredita in bančne stroške.
2.4. Stopnje dampinga
(45)
Začasne stopnje dampinga so bile izražene kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
(a) Stopnja dampinga za preiskovane družbe
(46)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila individualna stopnja dampinga za enega od treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka te družbe v Uniji.
(47)
Pri izračunu dampinga za druga dva sodelujoča turška proizvajalca pa se je izkazalo, da sta družbi izvajali ciljni damping, kar zadeva časovno obdobje, stranke in regije. Vzorec njunih izvoznih cen, ki so se precej razlikovale glede na različne kupce, regije in časovna obdobja, je bil resnično očiten. Poleg tega izračun dampinga na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtanim povprečjem izvoznih cen ni pokazal celotnega obsega dampinga, ki sta ga izvajala zadevna proizvajalca.
(48)
Da bi se pokazal celotni obseg dampinga, ki sta ga izvajali zadevni družbi, se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe normalna vrednost, določena na podlagi tehtanega povprečja, v njunem primeru zato primerjala s cenami vseh posameznih izvoznih transakcij v Unijo.
(b) Stopnja dampinga za nesodelujoče družbe
(49)
V zvezi z vsemi nesodelujočimi turškimi proizvajalci izvozniki je bila določena preostala stopnja dampinga. Ker se je raven sodelovanja štela za sorazmerno nizko (obseg izvoza treh sodelujočih turških družb je bil manjši od 80 % celotnega turškega izvoza v Unijo v OP), je preostala stopnja dampinga temeljila na razumni metodi, po kateri je stopnja višja od najvišje posamezne stopnje treh sodelujočih družb. Ta stopnja je bila določena na podlagi prodaje reprezentativnih vrst izdelka, ki jih je proizvedel turški sodelujoči proizvajalec z najvišjo stopnjo dampinga od treh sodelujočih družb.
(50)
Na podlagi navedenega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, kot sledi:
Družba
Začasna stopnja dampinga
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Vse druge družbe
16,7 %
D. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije in industrija Unije
(51)
V OP je podobni izdelek proizvajalo 22 proizvajalcev Unije. V smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe vseh 22 obstoječih proizvajalcev Unije zastopa industrijo Unije, zato so v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“.
(52)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (7), trije vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo približno 50 % skupne prodaje podobnega izdelka v Uniji.
2. Potrošnja Unije
(53)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ki je temeljil na informacijah, pridobljenih iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih družb, ocen iz pritožbe za preostale proizvajalce Unije in Eurostatovih podatkov o obsegu uvoza.
(54)
Potrošnja Unije se je med letom 2008 in OP precej zmanjšala, in sicer za 40 %. V letu 2009 se je zmanjšala za 44 %, v letu 2010 je ostala na tej ravni, v OP pa se je malce povečala, in sicer za 4 odstotne točke.
Tabela 1
Potrošnja Unije
2008
2009
2010
OP
Enote (v tonah)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indeks (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Uvoz iz zadevnih držav
3.1 Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza
(55)
Komisija je proučila, ali naj se uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.
(56)
Za obe zadevni državi je preiskava pokazala, da so bile stopnje dampinga nad pragom de minimis, določenem v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg dampinškega uvoza iz teh dveh držav ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe.
(57)
V zvezi s konkurenčnimi pogoji med uvozom iz Rusije in Turčije ter podobnim izdelkom je preiskava pokazala, da proizvajalci iz teh držav uporabljajo iste prodajne poti in prodajajo podobnim kategorijam strank. Poleg tega je preiskava še pokazala, da se je uvoz iz teh dveh držav v smislu tržnih deležev v obravnavanem obdobju povečeval.
(58)
Dva sodelujoča turška izvoznika sta trdila, da kumulacija uvoza iz Rusije in Turčije v tem primeru ni ustrezna, saj se je uvoz iz teh držav z vidika obsega in cen gibal različno.
(59)
V zvezi s tem se opozarja, da je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da se uvoz iz Rusije povečuje, obseg uvoza iz Turčije pa je sorazmerno ustaljen. Vendar se glede na zmanjšanje povpraševanja v obravnavanem obdobju tržni deleži uvoza iz obeh držav povečujejo. Hkrati se zdi, da se njune cene vsaj v obdobju med letom 2009 in OP (visoka povprečna cena ruskega uvoza v letu 2008 je verjetno posledica nepravilnega poročanja) ne razlikujejo preveč, ob tem pa so ruske povprečne cene malce nižje, vendar zelo blizu povprečnim turškim cenam.
(60)
Glede na navedeno se začasno šteje, da so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena ter da je treba uvoz iz Rusije in Turčije proučiti kumulativno.
3.2 Obseg dampinškega uvoza
(61)
Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz zadevnih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 46 %. Natančneje, uvoz se je v letu 2009 zmanjšal za 31 %, nato pa se je v letu 2010 zelo povečal, in sicer za 89 odstotnih točk, čemur je sledilo manjše zmanjšanje za približno 12 odstotnih točk v OP. Obseg dampinškega uvoza v OP je bil 2 935 ton.
Tabela 2
Dampinški uvoz iz zadevnih držav
2008
2009
2010
OP
Enote (v tonah)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indeks (2008 = 100)
100
69
158
146
Tržni delež
2 %
3 %
6 %
5 %
Vir: Eurostat.
3.3 Tržni delež dampinškega uvoza
(62)
Ustrezni tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju več kot podvojil, saj se je povečal z 2 % na 5 %.
3.4 Cene
(a) Razvoj cen
(63)
V naslednji tabeli je prikazana povprečna cena dampinškega uvoza iz zadevnih držav na meji Unije brez plačane dajatve, in sicer po Eurostatovih podatkih. V obravnavanem obdobju je bila povprečna cena uvoza iz zadevnih držav na splošno ustaljena pri 1 961 EUR na tono, razen v letu 2010, ko se je znižala za približno 150 EUR.
Tabela 3
Povprečne cene dampinškega uvoza
2008
2009
2010
OP
Povprečne prodajne cene na tono
1 961
1 936
1 788
1 961
Indeks (2008 = 100)
100
99
91
100
Vir: Eurostat.
(b) Nelojalno nižanje cen
(64)
Primerjava cen posameznih vrst izdelka je bila opravljena med prodajnimi cenami sodelujočih turških proizvajalcev izvoznikov in prodajnimi cenami vzorčenih proizvajalcev Unije v Uniji. Ker ruski izvozniki niso sodelovali v preiskavi, so bile za izračun nelojalnega nižanja cen uporabljene povprečne cene CIF iz Eurostatovih podatkov in povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije v Uniji. V zvezi z obema zadevnima državama so bile po potrebi uporabljene prilagoditve, da bi se upoštevali raven trgovanja in stroški, nastali po uvozu, vključno s carino v primeru Rusije.
(65)
Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni dampinški izdelek s poreklom iz zadevnih držav, ki se prodaja v Uniji, nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za približno 30 %.
4. Položaj industrije Unije
(66)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(67)
Kot je pojasnjeno zgoraj, je Komisija uporabila vzorčenje proizvajalcev Unije. Za analizo škode so bili določeni škodni kazalniki na naslednjih dveh ravneh:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, cene, višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz pritožbe,
-
analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila opravljena za vzorčene proizvajalce Unije na podlagi njihovih informacij.
4.1 Makroekonomski elementi
(a) Proizvodnja
(68)
Proizvodnja Unije se je med letom 2008 in OP zmanjšala za 44 %. Natančneje, v letu 2009 se je zmanjšala za 47 %, v letu 2010 še za 2 odstotni točki, nato pa se je malce povečala, za 5 odstotnih točk v OP, ko je obsegala 53 653 ton.
Tabela 4
Proizvodnja
2008
2009
2010
OP
Enote (v tonah)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indeks (2008 = 100)
100
53
51
56
Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.
(b) Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(69)
Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju ustaljena in je obsegala 179 912 ton.
Tabela 5
Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost
2008
2009
2010
OP
Enote (v tonah)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
100
Stopnja izkoriščenosti
53 %
28 %
27 %
30 %
Indeks (2008 = 100)
100
53
51
56
Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.
(70)
Izkoriščenost zmogljivosti je v letu 2008 obsegala 53 %, v letu 2009 se je zmanjšala na 28 %, v letu 2010 na 27 %, v OP pa se je malce povečala, in sicer na 30 %. Razvoj stopnje izkoriščenosti jasno kaže gibanje proizvodnje, medtem ko je bila zmogljivost ustaljena.
(c) Obseg prodaje
(71)
Obseg prodaje proizvajalcev Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 38 %. Prodaja se je v letu 2009 zmanjšala za 45 % in ostala na tej ravni v letu 2010, v OP pa se je malce povečala, in sicer za 7 odstotnih točk. V OP je prodaja v Uniji obsegala 42 379 ton.
Tabela 6
Prodaja v Uniji
2008
2009
2010
OP
Enote (v tonah)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indeks (2008 = 100)
100
55
55
62
Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.
(d) Tržni delež
(72)
Tržni delež proizvajalcev Unije je bil v obravnavanem obdobju sorazmerno ustaljen, v OP pa se je celo povečal na 72 %. Povečanje tržnega deleža je posledica tega, da se je obseg prodaje proizvajalcev Unije zmanjšal malo manj kot potrošnja v tem obdobju.
Tabela 7
Tržni delež proizvajalcev Unije
2008
2009
2010
OP
Tržni delež
70 %
68 %
69 %
72 %
Indeks (2008 = 100)
100
97
98
103
Vir: izpolnjeni vprašalniki, pritožba in Eurostat.
(e) Rast
(73)
Ker se je potrošnja med letom 2008 in OP zmanjšala za 40 %, se sklene, da proizvajalci Unije niso mogli izkoristiti rasti trga.
(f) Zaposlenost
(74)
Stopnja zaposlenosti proizvajalcev Unije se je med letom 2008 in OP zmanjšala za 18 %. Natančneje, število zaposlenih se je precej zmanjšalo, in sicer z 982 v letu 2008 na 824 v letu 2009 oziroma za 16 %, v letu 2010 je ostalo približno na tej ravni, v OP pa se je dodatno zmanjšalo na 801.
Tabela 8
Zaposlenost
2008
2009
2010
OP
Enote (število oseb)
982
824
833
801
Indeks (2008 = 100)
100
84
85
82
Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.
(g) Produktivnost
(75)
Produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjena s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 31 %. To je posledica dejstva, da se je proizvodnja zmanjšala hitreje kot stopnja zaposlenosti.
Tabela 9
Produktivnost
2008
2009
2010
OP
Enote (v tonah na zaposlenega)
194
121
115
134
Indeks (2008 = 100)
100
63
60
69
Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.
(h) Prodajne cene
(76)
Letne povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije za nepovezane stranke na trgu EU so se v obravnavanem obdobju znižale za več kot 10 %. Natančneje, povprečne cene so se v letu 2009 najprej zvišale za približno 12 %, v letu 2010 pa so strmo padle za 23 odstotnih točk in v OP ostale na tej ravni. V OP je bila povprečna cena proizvajalcev Unije 3 096 EUR na tono.
Tabela 10
Povprečne cene proizvajalcev Unije
2008
2009
2010
OP
Enote (v EUR/tono)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indeks (2008 = 100)
100
112
89
89
Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.
(77)
Kot je navedeno zgoraj, so bile prodajne cene industrije Unije nelojalno znižane zaradi dampinškega uvoza iz Rusije in Turčije.
(i) Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
(78)
Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz Rusije in Turčije učinka dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče šteti za zanemarljivega. Pomembno je poudariti, da protidampinški ukrepi veljajo za osem držav, kot je navedeno v uvodni izjavi (16). Ker se je v obdobju, na katero se nanaša ta preiskava, prodaja industrije Unije zmanjšala in je utrpela izgubo, ni mogoče ugotoviti okrevanja po preteklem dampingu, zato velja, da je proizvodnja Unije še dovzetna za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.
4.2 Mikroekonomski elementi
(a) Zaloge
(79)
Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se je med letom 2008 in OP znižala za 18 %. Natančneje, zaloge so se v letu 2009 malce povečale, in sicer za 2 %, v letu 2010 so se zmanjšale za 13 odstotnih točk, v OP pa še za dodatnih 7 odstotnih točk. V OP so končne zaloge vzorčenih proizvajalcev Unije obsegale 5 338 ton.
Tabela 11
Končne zaloge
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Enota (v tonah)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indeks (2008 = 100)
100
102
89
82
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(b) Plače
(80)
Med letom 2008 in OP so se letni stroški dela znižali za 10 %. Natančneje, stroški dela so se v letu 2009 precej znižali, in sicer za skoraj 20 % (kar ustreza zmanjšanju zaposlenosti), v letu 2010 so se povečali za 4 odstotne točke, v OP pa še za dodatnih 5 odstotnih točk.
Tabela 12
Letni stroški dela
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Enote (v EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indeks (2008 = 100)
100
81
85
90
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(c) Dobičkonosnost in donosnost naložb
(81)
Dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka vzorčenih proizvajalcev nepovezanim strankam na trgu Unije, izražena kot odstotni delež neto prodaje, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala z zdravega dobička do precejšnje izgube. Natančneje, dobiček se je zmanjšal z 9,6 % v letu 2008 na -1,2 % v letu 2009, v letu 2010 pa se je še poslabšal in padel na -7,8 %. Razmere so se malce izboljšale v OP, ko je bila izguba -7,0 %.
Tabela 13
Dobičkonosnost in donosnost naložb
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Dobičkonosnost prodaje v Uniji
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indeks (2008 = 100)
100
-12
-81
-73
Donosnost naložb
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
-7
-39
-44
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(82)
Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se je na splošno razvijala podobno kot dobičkonosnost.
(d) Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(83)
Neto denarni tok iz poslovanja je bil leta 2008 pozitiven in je obsegal 9,3 milijona EUR. Leta 2009 se je malce izboljšal, in sicer na 9,8 milijona EUR, vendar se je v letu 2010 poslabšal in padel na samo 1,5 milijona EUR, v OP pa je dosegel negativno vrednost -4,6 milijona EUR.
(84)
Ni bilo dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, predvsem zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.
Tabela 14
Denarni tok
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Enote (v EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indeks (2008 = 100)
100
106
16
-50
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
(e) Naložbe
(85)
Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so se v obravnavanem obdobju nenehno zmanjševale. Najbolj so se zmanjšale v letu 2009, in sicer za 32 %, v letu 2010 so se zmanjšale še za 25 odstotnih točk, v OP pa še za 8 odstotnih točk. V celoti so se letne naložbe zmanjšale z 8,3 milijona EUR v letu 2008 na 2,9 milijona EUR v OP.
Tabela 15
Neto naložbe
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Enote (v EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indeks (2008 = 100)
100
68
43
35
Vir: izpolnjeni vprašalniki.
5. Sklep o škodi
(86)
Analiza makroekonomskih podatkov kaže, da sta se proizvodnja in prodaja proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju precej zmanjšali. To je sovpadlo z zmanjšanjem povpraševanja na trgu Unije, zato se je malce povečal tržni delež industrije Unije. Izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala z že tako nizkih 53 % v letu 2008 na kar 30 % v OP. Tudi zaposlenost se je zmanjšala, in sicer za 18 %.
(87)
Hkrati je iz zadevnih mikroekonomskih kazalnikov razvidno jasno poslabšanje gospodarskega položaja vzorčenih proizvajalcev Unije. Iz razvoja cen, dobičkonosnosti in donosnosti naložb so razvidne močno negativne razmere, saj so bile v letu 2008 na zdravi ravni, v OP pa so bile izgube že precejšnje. Močno se je poslabšal tudi denarni tok.
(88)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(89)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz industriji Unije povzročil tolikšno škodo, da se ta lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije, za zagotovitev, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
2. Učinek dampinškega uvoza
(90)
Med letom 2008 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka na trgu, ki se je skrčil za 40 %, povečal za 46 %, zaradi česar se je njegov tržni delež povečal z 2 % na 5 %.
(91)
To povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju je sovpadalo s padajočim trendom vseh kazalnikov škode za industrijo Unije razen tržnega deleža. Industrija Unije je izgubila 38 % prodaje v Uniji, prodajne cene pa so se zaradi pritiska cenejšega dampinškega uvoza na cene na trgu Unije znižale za 11 %.
(92)
Industrija Unije ob občutnem nelojalnem nižanju cen ni mogla pokriti povišanih stroškov proizvodnje, zaradi česar so se stopnje dobičkonosnosti v OP znižale in postale negativne.
(93)
Glede na navedeno se začasno sklene, da cenejši dampinški uvoz iz Rusije in Turčije povzroča znatno škodo industriji Unije.
3. Učinek drugih dejavnikov
3.1 Uvoz iz drugih tretjih držav
(94)
V obravnavanem obdobju je bil uvoz iz drugih tretjih držav precejšen, vključno z državami, za katere veljajo protidampinški ukrepi. Skupni tržni delež uvoza iz drugih držav, razen Rusije in Turčije, se je med letom 2008 in OP zmanjšal z 28 % na 23 %.
(95)
V naslednji tabeli je na podlagi Eurostatovih podatkov prikazan razvoj obsega uvoza, cen in tržnih deležev držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, in drugih tretjih držav.
Tabela 16
Uvoz iz drugih držav
Država
2008
2009
2010
OP
Države, za katere veljajo protidampinški ukrepi
Obseg (v tonah)
20 614
13 286
9 721
9 784
Tržni delež (v %)
21
24
18
17
Povp. cena (v EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Druge tretje države
Obseg (v tonah)
6 705
2 844
4 093
3 608
Tržni delež (v %)
7
5
7
6
Povp. cena (v EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Vse tretje države skupaj, razen Rusije in Turčije
Obseg (v tonah)
27 319
16 131
13 814
13 392
Tržni delež (v %)
28
29
25
23
Povp. cena (v EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Kot je navedeno v zgornji tabeli, je uvoz iz osmih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, še naprej prodiral na trg Unije, čeprav se je njihov tržni delež zmanjšal z 21 % v letu 2008 na 17 % v OP. Povprečne cene navedenega uvoza so na splošno nižje od cen dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Seveda so v zgornji tabeli, ki temelji na Eurostatovih podatkih, navedene povprečne cene CIF pred dajatvami. Tudi če se upošteva protidampinška dajatev, so cene navedenega uvoza še vedno nizke in primerljive s cenami ruskega in turškega uvoza ter precej nižje od povprečnih cen proizvajalcev Unije.
(97)
Vendar se priznava, da obstaja precej različnih vrst izdelka v preiskavi in da primerjava skupnih povprečnih cen morda ni pomemben kazalnik. Hkrati velja, da se z veljavnimi protidampinškimi ukrepi odpravljajo škodljivi učinki navedenega uvoza.
(98)
Glede na to in glede na zmanjševanje tržnega deleža uvoza iz držav, za katere veljajo ukrepi, se začasno sklene, da kakršen koli negativni učinek tega cenejšega uvoza ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(99)
Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju malce zmanjšal, in sicer s 7 % v letu 2008 na 6 % v OP. Povprečne cene navedenega uvoza so na splošno višje od cen dampinškega uvoza iz zadevnih držav, vendar malo nižje od povprečnih cen proizvajalcev Unije.
(100)
Čeprav primerjave skupnih povprečnih cen zaradi različnosti vrst izdelka ni mogoče šteti za pomemben kazalnik, se glede na zmanjševanje navedenega uvoza začasno sklene, da kakršen koli negativni učinek uvoza iz drugih tretjih držav tudi ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
3.2 Vpliv krčenja trga in gospodarske krize
(101)
Finančna in gospodarska kriza v letih 2008/2009 je najverjetnejši vzrok za zmanjšanje potrošnje pribora (fitingov) za cevi. Potrošnja se je med letoma 2008 in 2009 zmanjšala za več kot 40 % in je ostala na tako nizki ravni do konca obravnavanega obdobja (čeprav se je v OP malce povečala). Glede na to, da stalni stroški obsegajo do 40 % proizvodnih stroškov proizvajalcev Unije, se zaradi zmanjšanega povpraševanja, prodaje in proizvodnje precej zvišajo proizvodni stroški na enoto. To seveda pomembno vpliva na dobičkonosnost industrije Unije.
(102)
Ob priznavanju, da bi zmanjšanje proizvodnje lahko vplivalo na položaj industrije Unije, zlasti v letu 2009 (ko je dejansko prišlo do zmanjšanja), je mogoče razumno pričakovati, da bi industrija Unije v običajnih razmerah lahko dvignila svoje cene vsaj srednje- in dolgoročno ter v naslednjih letih pokrila zvišanje stroškov. Vendar se to ni zgodilo, kot je razvidno iz znižanja cen Unije, kot vzrok za to pa se šteje znatno nelojalno nižanje cen zaradi dampinškega uvoza.
(103)
Ob upoštevanju navedenih okoliščin se začasno sklene, da kakršen koli negativni učinek zmanjšanja povpraševanja ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz Rusije in Turčije.
4. Sklep o vzročni zvezi
(104)
Sklene se, da je dampinški uvoz iz Rusije in Turčije povzročil znatno škodo industriji Unije.
(105)
Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav, vključno z državami, za katere veljajo protidampinški ukrepi, in vpliv zmanjšanega povpraševanja, čeprav sta mogoče prispevala k škodi, nista prekinila vzročne zveze.
(106)
Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno ločeni od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz zadevnih držav industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
(107)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajajo tehtni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na presoji vseh raznovrstnih vključenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.
1. Interes industrije Unije
(108)
Pričakuje se, da bo uvedba ukrepov ublažila padanje cen in izgube ter da se bodo prodajne cene industrije Unije začele zviševati, s čimer bi se precej izboljšal njen finančni položaj.
(109)
Po drugi strani se bo finančni položaj industrije Unije najverjetneje še naprej slabšal, če se protidampinški ukrepi ne uvedejo. V tem primeru bi industrija Unije lahko izgubila tržni delež, saj ne zmore slediti tržnim cenam, ki jih določa dampinški uvoz iz zadevnih držav. Verjetni učinki bi vključevali nepotrebno zniževanje stroškov in zaprtje proizvodnih obratov v Uniji, zaradi česar bi bilo izgubljenih precej delovnih mest.
(110)
Ob upoštevanju navedenih dejavnikov se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznikov v Uniji
(111)
Kot je navedeno zgoraj, sta samo dva nepovezana uvoznika v celoti sodelovala v tej preiskavi in predložila izpolnjen vprašalnik. Z nadaljnjo prodajo zadevnega izdelka je bil povezan le majhen delež prometa teh dveh uvoznikov. Zato bo učinek ukrepov verjetno minimalen.
3. Interes uporabnikov
(112)
V tem postopku so sodelovali štirje uporabniki, ki so predložili izpolnjen vprašalnik. Nihče od njih ne uvaža zadevnega izdelka iz zadevnih držav in vsi so navedli, da učinek ukrepov, če bi ga ti sploh imeli, ne bi bil pomemben.
(113)
Ker se ni javil noben uporabnik, ki bi uvažal iz zadevnih držav, in ni bilo informacij o nasprotnem, se lahko začasno sklene, da bo učinek ukrepov na dobičkonosnost in gospodarske razmere industrije uporabnikov precej omejen.
4. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(114)
Mogoče je sklepati, da bi industrija Unije z uvedbo ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz Rusije in Turčije po pričakovanjih lahko izboljšala svoj položaj s povečanjem obsega prodaje, zvišanjem prodajnih cen in večjim dobičkom. Sicer so mogoči nekateri negativni učinki v obliki zvišanja stroškov za nekatere uvoznike, vendar bodo ti učinki verjetno omejeni.
(115)
Dva sodelujoča turška izvoznika sta trdila, da bi bil z uvedbo ukrepov zoper majhno državo izvoznico, kot je Turčija, ves trg Unije dejansko prepuščen nekaj proizvajalcem, kar bi negativno vplivalo na konkurenčno okolje.
(116)
V zvezi s tem se opozarja, da protidampinška dajatev praviloma ni namenjena prepovedi in ustavitvi trgovinskih tokov iz držav v preiskavi. Ukrepi naj bi zagotovili enake pogoje udeležencem na trgu. Hkrati je pomemben podatek, da je na trgu Unije več kot 20 evropskih proizvajalcev, uvoz iz drugih tretjih držav pa je precejšen. Zato se pridržki glede konkurenčnega okolja na trgu Unije ne zdijo utemeljeni.
(117)
Glede na navedeno se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije.
G. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(118)
Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije, da se prepreči nadaljnja škoda industriji Unije zaradi dampinškega uvoza.
1. Stopnja odprave škode
(119)
Treba bi bilo določiti raven začasnih ukrepov za uvoz s poreklom iz zadevnih držav, ki bo zadostna za odpravo dampinga, ne preseže pa se stopnja škode, povzročene Uniji zaradi dampinškega uvoza. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se šteje, da morajo kakršni koli ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije stroške proizvodnje in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko dosegla v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. če ni dampinškega uvoza.
(120)
Ker so ugotovljene stopnje nelojalnega nižanja cen v vseh primerih višje od zadevnih stopenj dampinga in je imela industrija Unije v OP izgubo, bi bila kakršna koli izračunana stopnja odprave škode kot taka v vsakem primeru višja. Zato se je štelo, da podroben izračun stopenj škode ni potreben.
2. Začasni ukrepi
(121)
Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije uvesti začasno protidampinško dajatev na ravni nižjih od ugotovljenih stopenj dampinga ali odprave škode v skladu s pravilom nižje dajatve, kar je v vseh primerih stopnja dampinga.
(122)
Ker ruski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je bila stopnja dampinga na ravni države za Rusijo izračunana, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (21) do 31.
(123)
Ker se je raven sodelovanja štela za sorazmerno nizko, je za Turčijo preostala stopnja dampinga temeljila na razumni metodi, po kateri je stopnja višja od najvišje posamezne stopnje treh sodelujočih družb, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (49).
(124)
Na podlagi navedenega so predlagane stopnje dajatve, kot sledi:
Država
Družba
Začasna protidampinška dajatev
Rusija
Vse družbe
23,8 %
Turčija
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Vse druge družbe
16,7 %
(125)
Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato ustrezajo razmeram, ugotovljenim v navedeni preiskavi v zvezi s temi družbami. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki velja za „vse druge družbe“) tako veljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevnih držav, ki jih proizvedejo družbe in torej posamezne navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.
(126)
Vse zahtevke za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba takoj poslati Komisiji (4) z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače prodaje in izvoza, povezani na primer s tako spremembo imena ali proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.
(127)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve bi bilo treba stopnjo dajatve za vse preostale družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
H. KONČNA DOLOČBA
(128)
Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, pisno izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega bi bilo treba poudariti, da so ugotovitve o uvedbi dajatev iz te uredbe začasne in jih bo za določitev kakršnih koli dokončnih ukrepov morda treba znova proučiti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za cevi (brez litih fitingov, prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, vrste, ki se uporablja za varjenje ali druge namene, trenutno uvrščenega pod oznake ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 in 7307998098) s poreklom iz Rusije in Turčije.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje družbe, je:
Država
Družba
Začasna protidampinška dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Rusija
Vse družbe
23,8 %
-
Turčija
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Vse druge družbe
16,7 %
B999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje poglavitnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 30. julija 2012