PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 349/2012
ze dne 16. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 130/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %.
(2)
V návaznosti na přezkum, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008 (3) rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila.
(3)
V návaznosti na přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko - konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“ (4), která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností, Rada dne 16. dubna 2012 nařízením (EU) č. 332/2012 (5) změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking.
(4)
Na šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. a Comercial Química Sarasa SL, kteří představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby kyseliny vinné v Unii.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Paralelní případy
(8)
Dne 29. července 2011 Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení (8) podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking.
(9)
Týž den oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu (9) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(10)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(12)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
S ohledem na obdržené odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(17)
Vývoz uskutečněný společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
vyvážející výrobci v Číně:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
uživatelé
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné, že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti, dumping přetrvá nebo se obnoví.
(22)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti v průběhu období přezkumného šetření představují většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(23)
Vzhledem k tomu, že Čína je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(24)
Stejně jako v původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby.
(25)
Jeden velkoodběratel kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo.
(26)
Rozdílnost výrobních procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv. Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech neměly dopad na srovnatelnost výrobků.
(27)
Omezená velikost roční produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu, relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(28)
Argument značných kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto.
(29)
Stejně jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí běžná hodnota.
(30)
Byly kontaktovány dvě známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti.
2.2 Běžná hodnota
(31)
V případě obou společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností. V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
Pro jednu společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku.
(33)
Jelikož u druhé společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu.
(34)
Pokud jde o společnosti, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(35)
Domácí prodej nezávislým odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(36)
Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
(37)
V případě vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici v databázi podle čl. 14 odst. 6.
2.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
(40)
Aby bylo srovnání běžné hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s 37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí na místě.
2.5 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(42)
V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping pokračuje, i když na mírně nižší úrovni.
(43)
Vypočítané zbytkové clo poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje rozpětí zjištěné v původním šetření.
3. Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(44)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(45)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(46)
Poté, co byla v lednu 2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %. Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 % v období přezkumného šetření.
(47)
Během téhož období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007.
3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(48)
Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací (10) patrné, že výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje poptávku.
(49)
Celková výrobní kapacita v Číně se při zohlednění informací, které byly získány na místě během šetření a při průzkumech trhu (11), odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou spotřebou 5 000 tun malý.
(50)
Kromě toho se objevují jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000 tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající volná kapacita byla přibližně 20 % celkové kapacity v období přezkumného šetření.
(51)
Z údajů získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá, že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti zabývající se výrobou kyseliny vinné.
(52)
Z těchto důvodů je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí
(53)
Podle informací, které byly získány od spolupracujících čínských společností, je úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen, které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše, existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(54)
Trh Unie je největším trhem na světě s přibližně 40 % světové spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Na základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům, kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzivnili.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(56)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(58)
Je třeba poznamenat, že pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý počet výrobců, především malých a středních podniků, které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina vinná figuruje jako vedlejší produkt.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum.
(60)
Spotřeba kyseliny vinné v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku 2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření, může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná, čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
26 931
25 333
22 983
29 964
Index
100
94
85
111
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Číny
2.1 Objem a podíl na trhu
(61)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %.
(62)
Objem dovozu kyseliny vinné pocházející od čínských vývozců, který je předmětem antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období. Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+ 9 procentních bodů).
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách)
3 035
3 042
2 945
3 649
Index = 100
100
100
97
120
Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Index = 100
100
106
113
107
2.2 Ceny a cenové podbízení
(63)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením
1 834
2 060
1 966
1 819
Index = 100
100
112
107
99
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Průměrná jednotková prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t, což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %.
(65)
Pokud jde o prodejní cenu kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření, bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření činila 2 496 EUR/t.
(66)
Srovnání podle jednotlivých typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a to průměrně o 32,6 %.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(67)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
590
135
156
845
Index = 100
100
23
26
143
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Index = 100
100
24
31
129
Cena dovozu (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Zdroj: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(68)
Objem dovozu kyseliny vinné z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 % a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(70)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních.
4.2 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(71)
Výroba v Unii klesla o 5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba 30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
29 000
27 500
25 000
30 588
Index = 100
100
95
86
105
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(72)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %.
(73)
Míra využití kapacity činila v roce 200763 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu snížení fixních nákladů.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
46 000
46 000
45 000
45 000
Index = 100
100
100
98
98
Využití kapacity
63 %
60 %
56 %
68 %
Index = 100
100
95
88
108
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
c) Objem prodeje
(74)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o 9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období, což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské krize z let 2008 a 2009.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
20 489
18 165
16 709
20 623
Index = 100
100
89
82
101
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(75)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně zůstával stabilní.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobců v Unii na trhu
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Index = 100
100
94
95
90
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(76)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o 11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(77)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce 2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
320
320
280
230
Index = 100
100
100
88
72
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Produktivita
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
90
85
89
132
Index = 100
100
94
99
147
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
h) Činitele ovlivňující prodejní ceny
(79)
Roční průměrné prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a 2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %, neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667 EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu. Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o 14 % nižší.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Index = 100
100
110
108
94
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
i) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(80)
Vzhledem k výši dumpingu, která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54. bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
j) Zásoby
(81)
Množství zásob zůstalo během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %. Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, prudce zvýšila o 65 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve stejném období zvýšil.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
863
1 428
933
879
Index = 100
100
165
108
102
Zdroj: odpovědi na dotazník.
k) Mzdy
(82)
Průměrné mzdové náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdy (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Index = 100
100
111
110
119
Zdroj: odpovědi na dotazník.
l) Ziskovost a návratnost investic
(83)
Během posuzovaného období se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a 2008 klesla o 3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného šetření dosáhla 17,6 %.
(84)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 % v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na 142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného období velmi pozitivní.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Index = 100
100
67
109
153
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Zdroj: odpovědi na dotazník.
m) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR. V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se značně zlepšoval, až dosáhl v období přezkumného šetření úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v posuzovaném období neustále kladný.
(86)
Z údajů nevyplývá, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do vzorku jsou integrované společnosti.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Index = 100
100
39
100
145
Zdroj: odpovědi na dotazník.
n) Investice
(87)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření (- 60 procentních bodů) lze částečně vysvětlit skutečností, že společnosti, jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.
Tabulka 16
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Index = 100
100
105
137
77
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(88)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %.
(89)
Relevantní mikroekonomické ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž zůstal kladný.
(90)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci původního šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(91)
Jak je uvedeno ve 48. až 52. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů.
(92)
Ceny CIF kyseliny vinné při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v současné době podléhají opatřením, byly v období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 32,6 %.
(93)
Z analýzy vývozu kyseliny vinné z Číny (12) do zbytku světa po období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (- 25 %). Tento pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie.
(94)
Vzhledem k existujícím volným kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit, čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak na ceny a způsobil podstatnou újmu.
(95)
Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo derivátů uhlí, jako je benzen.
(96)
Dále je tudíž třeba připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena, neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní metody.
(97)
Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného šetření již značně poklesla na přibližně 3 %, čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(98)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(99)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(100)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(101)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(102)
Výrobní odvětví Unie se obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost.
(103)
Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících antidumpingových opatření.
(104)
Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(105)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(106)
Kyselina vinná se používá především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako zpomalovač do sádry.
(107)
V rámci tohoto šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé.
(108)
Uživatelé z oblasti stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 % nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv.
(109)
V rámci řízení spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(110)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(111)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním.
(112)
Uživatel z odvětví stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(113)
Oba uživatelé z odvětví potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili, že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka pro slyšení.
(114)
Během slyšení uživatel nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými antidumpingovými opatřeními.
(115)
Druhý uživatel se během slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení opatření a použil podobné argumenty. Tyto argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod odůvodnění).
(116)
Spolupracující vyvážející čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku 2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné.
(118)
Po zvážení všech připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci šetření.
(119)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny vinné, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090), a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika
4,7 %
A689
Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika - doplňkový kód TARIC A687).
34,9 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. dubna 2012.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 349/2012
z dne 16. aprila 2012
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), ter zlasti člena 9(4) in člena 11(2), 11(5) in 11(6) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi
(1)
Z Uredbo (ES) št. 130/2006 (2) („prvotna uredba“) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini od 0 % do 34,9 % na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („Kitajska“). Opozoriti je treba, da je bila dokončna protidampinška dajatev na vinsko kislino, ki jo proizvaja kitajski proizvajalec izvoznik, družba Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. („Hangzhou Bioking“), 0-odstotna, medtem ko se je za ostale kitajske proizvajalce izvoznike gibala med 4,7 % in 34,9 %.
(2)
Svet je 22. februarja 2008 po pregledu, ki se je začel na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe, z Uredbo (ES) št. 150/2008 (3) spremenil obseg navedenih ukrepov.
(3)
Svet je 16. aprila 2012 po pregledu obstoječih ukrepov v zvezi z družbo Hangzhou Bioking, ki se je začel na podlagi člena 2(3) Uredbe (ES) št. 1515/2001, ob upoštevanju poročila pritožbenega organa STO z naslovom „Mehika - dokončni protidampinški ukrepi za goveje meso in riž“ (4), ki v odstavkih 305 in 306 določa, da je treba proizvajalca izvoznika, za katerega v prvotni preiskavi damping ni bil ugotovljen, izključiti iz obsega dokončnega ukrepa, uvedenega po preiskavi, zanj pa se ne smeta izvajati upravni pregled in pregled v zvezi s spremenjenimi okoliščinami, z Uredbo (EU) št. 332/2012 (5) spremenil ukrepe v zvezi z družbo Hangzhou Bioking.
(4)
Preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo, pa je v nadaljnjem besedilu „prvotna preiskava“.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(5)
Po objavi obvestila o bližnjem izteku (6) veljavnih protidampinških ukrepov je Komisija 27. oktobra 2009 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek so vložili naslednji proizvajalci („vložniki“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. in Comercial Quimica Sarasa SL, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje vinske kisline v Uniji.
(6)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov, uvedenih za uvoz vinske kisline s poreklom iz Kitajske, damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(7)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 26. januarja 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (7), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („obvestilo o začetku“).
4. Vzporedni primeri
(8)
Komisija je 29. julija 2011 v skladu s členom 5 napovedala tudi začetek protidampinškega postopka (8) za uvoz vinske kisline s poreklom iz Kitajske, omejenega na kitajskega proizvajalca izvoznika Hangzhou Bioking.
(9)
Isti dan je Komisija v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe objavila začetek delnega vmesnega pregleda (9) protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz vinske kisline s poreklom iz Kitajske, omejenega na preiskavo dampinga v zvezi z dvema kitajskima proizvajalcema izvoznikoma, in sicer družbama Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, in Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Preiskava
5.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(10)
Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).
5.2 Strani, ki jih preiskava zadeva
(11)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja ter predstavnike zadevne države izvoznice.
(12)
Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(13)
Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz Kitajske, nepovezanih uvoznikov v Uniji in proizvajalcev Unije, ki so bili vključeni v preiskavo, je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe v 15 dneh po objavi obvestila o začetku javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(14)
Glede na prejete odgovore je bilo odločeno, da se vzorčenje uporabi za proizvajalce Unije. V preiskavi niso sodelovali nepovezani uvozniki v Uniji. Le dva proizvajalca izvoznika iz Kitajske sta izrazila svojo pripravljenost sodelovati v preiskavi. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje za proizvajalce izvoznike ni potrebno.
(15)
Zahtevane informacije iz obvestila o začetku je predložilo šest proizvajalcev Unije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od teh proizvajalcev Unije, izbrala vzorec štirih proizvajalcev Unije, za katere je bilo ugotovljeno, da predstavljajo industrijo Unije glede obsega prodaje podobnega izdelka v Uniji. Njihov skupni obseg prodaje je znašal 61 % obsega prodaje na trgu Unije.
(16)
Izpolnjene vprašalnike so poslali štirje vzorčeni proizvajalci Unije, dva uporabnika v Uniji in dva proizvajalca izvoznika iz Kitajske. Poleg tega sta dva sodelujoča proizvajalca Unije predložila zahtevane splošne podatke za analizo škode.
(17)
Izvoz družbe Hangzhou Bioking, za katero je individualna stopnja dampinga v prvotni preiskavi znašala nič, je bil izključen iz analize dampinga in analize škode, vključno z verjetnostjo nadaljevanja dampinga in tveganjem ponovitve škode zaradi dampinškega uvoza. Analiza v sedanjem pregledu je zato temeljila na izvozu zadevnega izdelka iz Kitajske v Unijo v OPP brez izvoza proizvajalca Hangzhou Bioking; ta izvoz je v tej uredbi imenovan tudi „izvoz, za katerega veljajo ukrepi“.
(18)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci Unije:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
(b)
proizvajalci izvozniki v Kitajski:
-
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
(c)
uporabniki:
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
(d)
proizvajalec v primerljivi državi:
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(19)
Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak izdelku, opredeljenem v Uredbi (ES) št. 150/2008, s katero je bil spremenjen obseg ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo, kot je pojasnjeno zgoraj. Zadevni izdelek je vinska kislina, razen vinske kisline D-(-)- z negativno optično rotacijo najmanj 12,0 stopinj, ki se meri v raztopini vode v skladu z metodo, opisano v evropski farmakopeji, s poreklom iz Kitajske, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090) („zadevni izdelek“).
(20)
V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo tako kot v prvotni preiskavi potrjeno, da imajo zadevni izdelek, uvožen na trg Unije, in izdelki, ki jih proizvajalci izvozniki proizvajajo in prodajajo na domačih trgih, ter tisti, ki jih industrija Unije proizvede in proda v Uniji („podoben izdelek“), enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA
1. Uvodne opombe
(21)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnosti obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.
(22)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, je bilo zaradi možnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov, vključenih v ta pregled, v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Od 20 znanih proizvajalcev izvoznikov sta se javili le dve družbi, ki jima je bila odobrena tržnogospodarska obravnava, in privolili v sodelovanje. Ti družbi v OPP pokrivata večino uvoza zadevnega izdelka iz Kitajske v Unijo, razen izvoza družbe Hangzhou Bioking, za katero je individualna stopnja dampinga v prvotni preiskavi znašala nič.
2. Damping uvoza v OPP
2.1 Primerljiva država
(23)
V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe in ker je gospodarstvo Kitajske v tranziciji, je treba normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim tržnogospodarska obravnava („TGO“) ni bila odobrena, določiti na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v primerni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).
(24)
V obvestilu o začetku je bila tako kot v prvotni preiskavi kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti predlagana Argentina. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe glede ustreznosti te izbire.
(25)
En industrijski uporabnik vinske kisline je opozoril na nekatere zadržke v zvezi z izbiro Argentine kot primerljivega trga in se zavzel za to, da ta država ne bi smela biti edino merilo za določanje normalne vrednosti. Zadevna stran je še zlasti poudarila domnevne razlike v proizvodnih procesih Kitajske in Argentine, omejen obseg letne proizvodnje v primerjavi s svetovno proizvodnjo ter nihanje menjalnih tečajev. Vendar pa noben argument ni bil podkrepljen z dokumentarnimi dokazili.
(26)
Sicer pa so bili različni proizvodni procesi v Argentini in Kitajski ter posledičen vpliv na obračun stroškov in vrednotenje zadevnega izdelka temeljito preučeni že v prvotni preiskavi, v kateri je bilo ugotovljeno, da to ne vpliva na primerljivost izdelkov, za katere je bilo ugotovljeno, da so podobni. Ker trditev industrijskega uporabnika ni prinesla nobenih novih dejstev, njegove navedbe pa niso bile utemeljene, se argument zavrne. Ugotovitve trenutnega pregleda zaradi izteka ukrepov torej potrjujejo ugotovitve prvotne preiskave, po katerih razlike v proizvodnem procesu niso vplivale na primerljivost izdelkov.
(27)
Dejstvo, da je obseg letne proizvodnje vinske kisline v Argentini v primerjavi s svetovnim trgom omejen, ni ustrezen argument pri ocenjevanju primernosti določenega trga za določanje normalne vrednosti na primerljivem trgu. Dejansko pa je bilo v preiskavi potrjeno, da je Argentina odprt in konkurenčen trg z vsaj dvema subjektoma. Na podlagi tega se argument zavrne.
(28)
Argument o velikih nihanjih menjalnih tečajev med regijami ni bil utemeljen. Poleg tega pa pri preiskavi na kraju samem niso bili ugotovljeni nobeni dejavniki, ki bi kazali na izkrivljanje menjalnih tečajev med regijami. Na podlagi tega se tudi ta argument zavrne.
(29)
Zato je bilo tako kot v prvotni preiskavi sklenjeno, da je Argentina ustrezna primerljiva država za določanje normalne vrednosti.
(30)
Stik je bil vzpostavljen z dvema znanima argentinskima družbama, vendar je le ena privolila v sodelovanje, izpolnjevanje vprašalnika in preveritveni obisk. Številke te družbe so bile uporabljene za določanje normalne vrednosti.
2.2 Normalna vrednost
(31)
Za družbi, ki jima je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO, je bila normalna vrednost določena na podlagi njihovih podatkov. Komisija je v skladu s členom 2 osnovne uredbe preučila, ali je bila domača prodaja vinske kisline neodvisnim strankam v OPP reprezentativna, tj. ali znaša obseg prodaje izdelka, namenjenega domači potrošnji, 5 % ali več izvoza zadevnega izdelka družb v Unijo.
(32)
Za eno od družb, ki ji je bila odobrena TGO, je bila normalna vrednost konstruirana, ker domača prodaja ni bila zadostna, da bi veljala za reprezentativno, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31. Zato je bila določena normalna vrednost izračunana na podlagi proizvodnih stroškov družbe, h katerim so bili dodani še prodajni, splošni in administrativni stroški („PSA“) ter dobiček od prodaje na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja.
(33)
Za drugo družbo, ki ji je bila odobrena TGO, je bila normalna vrednost določena na podlagi cen, ki so jih plačale neodvisne stranke v državi izvoznici, ker je bila domača prodaja reprezentativna in del običajnega poteka trgovanja.
(34)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za družbe, ki jim v prvotni preiskavi TGO ni bila odobrena, določena na osnovi informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi.
(35)
Zato je bila domača prodaja neodvisnim strankam v primerljivi državi ocenjena tudi v skladu z merilom iz člena 2 osnovne uredbe. Komisija je lahko potrdila, da je bila ta prodana količina zadostna in da je bila prodaja del običajnega poteka trgovanja, zato se lahko uporabi za določanje normalne vrednosti za družbe, ki jim TGO ni bila odobrena.
2.3 Izvozna cena
(36)
Ves izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo je bil namenjen neposredno neodvisnim strankam v Uniji. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
(37)
Informacije o izvozni ceni vseh proizvajalcev v Kitajski so iz statističnih podatkov o uvozu, ki so na voljo v členu 14(6) - podatkovna zbirka.
2.4 Primerjava
(38)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.
(39)
Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ter v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se v obliki prilagoditve ustrezno upoštevale nekatere razlike pri transportu, zavarovanju, davkih in stroških kredita, ki so vplivale na cene in primerljivost cen.
(40)
Za ustrezno primerjavo normalne vrednosti franko tovarna iz primerljive države in izvozne cene, ki je navedena v uvodni izjavi 37, so bile izvozne cene CIF prilagojene ravni franko tovarna na podlagi zbranih podatkov med preveritvenimi obiski.
2.5 Stopnja dampinga
(41)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno.
(42)
Ta primerjava je pokazala, da so sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki jim je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO, še nadaljevali damping, čeprav v malo manjšem obsegu.
(43)
Izračun preostale dajatve je pokazal znatno stopnjo dampinga, ki je bila celo višja kot v prvotni preiskavi.
3. Verjetnost nadaljevanja dampinga
(44)
Po analizi obstoja dampinga v OPP je bila preučena tudi verjetnost nadaljevanja dampinga.
(45)
V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: obseg in cene dampinškega uvoza iz Kitajske, proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Kitajski, privlačnost trga Unije in drugih trgov tretjih držav.
3.1 Obseg in cene dampinškega uvoza iz Kitajske
(46)
Po uvedbi dokončnih ukrepov januarja 2006 se je dampinški uvoz iz Kitajske še naprej povečeval, saj se je s 3 034 ton v letu 2007 povečal na 3 649 ton v OPP, kar je približno 20-odstotno povečanje. Vzporedno se je tržni delež dampinškega uvoza iz Kitajske v obravnavanem obdobju povečal za 1,0 odstotne točke, in sicer z 12,6 % v letu 2007 na 13,5 % v OPP.
(47)
V istem obdobju so cene dampinškega uvoza iz Kitajske ostale razmeroma stabilne, saj so se med letoma 2007 in 2008 povišale za 12,6 %, nato pa so se leta 2009 in v OPP neprekinjeno zniževale, dokler niso v slednjem obdobju dosegle ravni iz leta 2007.
3.2 Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Kitajski
(48)
Iz različnih javno dostopnih virov informacij (10) je razvidno, da celotna proizvodna zmogljivost vinske kisline v Kitajski znatno presega povpraševanje na kitajskem domačem trgu.
(49)
Celotna proizvodna zmogljivost v Kitajski je bila ob upoštevanju informacij, zbranih med preiskavo na kraju samem, in na podlagi tržnih raziskav (11) ocenjena na približno 25 000 ton. Kitajski trg je z ocenjeno porabo 5 000 ton v primerjavi z razpoložljivo zmogljivostjo v Kitajski majhen.
(50)
Poleg tega obstajajo očitni znaki, da je zmogljivost v Kitajski celo višja od 25 000 ton. Celotna zmogljivost dveh sodelujočih kitajskih izvoznikov se je v trenutnem OPP povečala za več kot 200 % v primerjavi s podatki za obdobje prvotne preiskave. Ustrezna prosta zmogljivost v OPP je bila okoli 20 % celotne zmogljivosti.
(51)
Nadalje je iz informacij iz izvlečkov poročil, navedenih v uvodni izjavi 48, in javno dostopnih informacij razvidno, da sta bila leta 2007 ustanovljena vsaj dva nova proizvajalca vinske kisline.
(52)
Na podlagi tega je očitno, da je zmogljivost v Kitajski v primerjavi z domačo potrošnjo nesorazmerna, kar potrjuje potrebo kitajskih proizvajalcev po utrjevanju njihovega položaja na izvoznih trgih.
3.3 Privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov
(53)
Po informacijah, ki so jih predložile sodelujoče kitajske družbe, je raven cen za tretje države v skladu z ravnjo cen, ki bi jih družbe lahko dosegle na trgu Unije. Kot je navedeno zgoraj, je na kitajskem domačem trgu proizvodna zmogljivost znatno prevelika, kar kaže na to, da je Kitajska prisiljena poiskati druge trge, ki bodo absorbirali ta presežek proizvodne zmogljivosti.
(54)
Trg Unije je s 40 % svetovne porabe vinske kisline daleč največji na svetu in še vedno raste, kot je navedeno v uvodni izjavi 60. Glede na informacije, zbrane med preiskavo, je očitno, da so kitajske družbe pokazale velik interes za okrepitev svoje prisotnosti na največjem trgu na svetu in ohranjanje znatnega tržnega deleža na trgu Unije.
4. Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga
(55)
Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da se znatna količina blaga iz Kitajske še vedno uvaža po dampinških cenah in da se bo damping z veliko verjetnostjo nadaljeval. Glede na možno prosto zmogljivost v Kitajski, vključno z novimi proizvajalci na kitajskem trgu, in glede na to, da je trg Unije največji na svetu s privlačno ravnjo cen, je mogoče skleniti, da bodo kitajski izvozniki v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno še dodatno povečali svoj izvoz v Unijo po dampinških cenah.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(56)
V OPP je podobni izdelek proizvajalo devet proizvajalcev v Uniji. Od tega jih je šest v celoti sodelovalo v preiskavi, predložilo obrazce za vzorčenje in zahtevalo vključitev v vzorec. Ugotovljeno je bilo, da teh šest proizvajalcev predstavlja večji delež, v tem primeru več kot 73 %, celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Kot je navedeno v uvodni izjavi 57, bo devet proizvajalcev, ki so predložili podatke iz zahtevka za pregled, v nadaljnjem besedilu imenovanih „industrija Unije“ v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.
(57)
Za analizo škode so bili določeni kazalci škode na naslednjih dveh ravneh:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, produktivnost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost ter višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od proizvajalcev, ki so se javili pri vzorčenju, za druge tri proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz zahtevka za pregled,
-
analiza mikroekonomskih elementov (povprečna cena na enoto, zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila izvedena na podlagi informacij, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije.
(58)
Treba je navesti, da je za vinsko kislino na trgu Unije značilno razmeroma majhno število proizvajalcev, v večini primerov gre za mala in srednja podjetja v Italiji in Španiji. Z izjemo enega proizvajalca iz Španije, ki proizvaja samo vinsko kislino, so vsi ostali proizvajalci vertikalno integrirani, njihova glavna dejavnost pa je proizvodnja alkohola iz vinske usedline, postopek, katerega stranski proizvod je vinska kislina.
E. POLOŽAJ NA TRGU UNIJE
1. Potrošnja na trgu Unije
(59)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, podatkovne zbirke kitajskega izvoza in podatkov o obsegu uvoza za trg Unije, pridobljenih od Eurostata, pri čemer so podatki o drugih proizvajalcih Unije temeljili na oceni na podlagi zahtevka za pregled.
(60)
Potrošnja vinske kisline v Uniji se je med letom 2007 in OPP povečala za 11 %. Očitno povpraševanje se je med letoma 2007 in 2009 zmanjšalo za 15 %. Toda v OPP je potrošnja Unije dosegla 29 964 ton, kar pomeni znatno povečanje za 26 odstotnih točk v primerjavi s prejšnjim letom. To povečanje je posledica velike cenovne elastičnosti vinske kisline. Kadar so cene nizke, tako kot so bile v OPP, se lahko vinska kislina uporablja tudi v druge namene, na primer kot nadomestek za druge kemične surovine, kot sta citronska in jabolčna kislina, zato je prišlo do povečanja skupne potrošnje Unije.
Tabela 1
2007
2008
2009
OPP
Skupna potrošnja v EU (v tonah)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indeks
100
94
85
111
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, podatkovna zbirka kitajskega izvoza, Eurostat.
2. Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Kitajske
2.1 Obseg in tržni delež
(61)
Obseg celotnega uvoza zadevnega izdelka iz Kitajske v Unijo se je v obravnavanem obdobju povečal za 45 %. V OPP je dosegel 8 495 ton, kar ustreza 28,4-odstotnemu tržnemu deležu.
(62)
Obseg uvoza vinske kisline kitajskih proizvajalcev, za katere veljajo protidampinški ukrepi, v Unijo se je povečal za 20 % in v OPP dosegel 3 649 ton, kar ustreza 12,2-odstotnemu tržnemu deležu v primerjavi z začetkom obravnavanega obdobja, ko je tržni delež znašal 11,3 %. Preostali uvoz v obsegu 4 846 ton je pripadel kitajskemu izvozniku z 0-odstotno stopnjo dampinga, ki je v obravnavanem obdobju tudi povečal svoj delež v celotnem kitajskem izvozu v Unijo (+ 9 odstotnih točk).
Tabela 2
2007
2008
2009
OPP
Obseg uvoza iz Kitajske, za katerega veljajo ukrepi (v tonah)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indeks = 100
100
100
97
120
Tržni delež uvoza iz Kitajske, za katerega veljajo ukrepi
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indeks = 100
100
106
113
107
2.2 Cene in nelojalno nižanje cen
(63)
V naslednji tabeli je prikazan razvoj povprečnih cen CIF meja Unije za uvoz iz Kitajske, za katerega so bili uvedeni ukrepi, in ustrezne povprečne prodajne cene industrije Unije.
Tabela 3
2007
2008
2009
OPP
Cena kitajskega uvoza (v EUR/tono), za katerega veljajo ukrepi
1 834
2 060
1 966
1 819
Indeks = 100
100
112
107
99
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, podatkovna zbirka iz člena 14(6).
(64)
Povprečna prodajna cena na enoto kitajskega izvoza, za katerega veljajo ukrepi, na ravni CIF je v OPP dosegla 1 819 EUR/tono, kar v obravnavanem obdobju pomeni 20-odstotno povečanje.
(65)
V zvezi s prodajno ceno vinske kisline na trgu Unije v OPP so se primerjale cene vinske kisline, ki jo industrija Unije proizvede in proda, ter cene uvoza iz Kitajske, za katerega veljajo ukrepi. Upoštevale so se ustrezne prodajne cene industrije Unije za neodvisne stranke, po potrebi prilagojene na raven cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov. Te cene so se primerjale s prodajnimi cenami, ki so jih navedeni kitajski proizvajalci izvozniki zaračunali brez popustov in so bile po potrebi prilagojene cenam CIF meja EU z ustrezno prilagoditvijo za stroške carinjenja in stroške po uvozu. Tehtana povprečna prodajna cena v Uniji v OPP je bila 2 496 EUR/tono.
(66)
Primerjava po posamezni vrsti izdelka je pokazala, da je bil v OPP zadevni izdelek iz Kitajske, za uvoz katerega veljajo ukrepi, prodan v Uniji po cenah, ki znatno nelojalno nižajo cene industrije Unije, in sicer za 32,6 %.
3. Uvoz iz drugih tretjih držav
(67)
V spodnji tabeli so prikazani razvoj obsega in tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ter povprečna cena tega uvoza.
Tabela 4
2007
2008
2009
OPP
Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah)
590
135
156
845
Indeks = 100
100
23
26
143
Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indeks = 100
100
24
31
129
Uvozna cena (EUR/tono)
2 503
2 874
2 300
2 413
Vir: Eurostat, podatkovna zbirka iz člena 14(6).
(68)
Obseg uvoza vinske kisline iz drugih tretjih držav v EU se je v obravnavanem obdobju povečal za 43 % in v OPP dosegel 845 ton. Cene tega uvoza so razmeroma visoke, znatno višje od ustreznih cen v Kitajski in le nekoliko nižje od povprečne ravni cen industrije Unije. Vseeno pa se izvoz iz drugih tretjih držav lahko obravnava kot neznaten, saj je v OPP njegov tržni delež znašal le 2,8 % kljub temu, da se je ob koncu obravnavanega obdobja ta odstotek močno povečal.
4. Gospodarske razmere industrije Unije
(69)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe so bili preučeni vsi pomembni gospodarski dejavniki in indeksi, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.
4.1 Uvodne opombe
(70)
Glede na to, da se je za industrijo Unije uporabilo vzorčenje, so bili za analizo škode določeni kazalci škode na dveh ravneh, kot je navedeno v uvodni izjavi 57.
4.2 Makroekonomski elementi
(a) Proizvodnja
(71)
Proizvodnja Unije se je med letom 2007 in OPP povečala za 5 %. Med letom 2009 in OPP se je povečala za 19 odstotnih točk na približno 30500 ton, potem ko je med letoma 2007 in 2009 močno upadla za 14 %. Zaradi povečane proizvodnje je industrija Unije lahko obvladovala povišanje proizvodnih stroškov, kar je pozitivno vplivalo na celotno dobičkonosnost industrije Unije.
Tabela 5
2007
2008
2009
OPP
Obseg proizvodnje (v tonah)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indeks = 100
100
95
86
105
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.
(b) Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(72)
Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 2 %.
(73)
Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2007 znašala 63 %, vendar se je leta 2009 zmanjšala na 56 %, v OPP pa je dosegla 68 %. Nižja stopnja izkoriščenosti leta 2009 odraža negativne učinke krize. Skupna izkoriščenost zmogljivosti se je v obravnavanem obdobju povečala za 8 %, zaradi česar so se stalni stroški še naprej zmanjševali.
Tabela 6
2007
2008
2009
OPP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indeks = 100
100
100
98
98
Izkoriščenost zmogljivosti
63 %
60 %
56 %
68 %
Indeks = 100
100
95
88
108
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.
(c) Obseg prodaje
(74)
Obseg prodaje proizvajalcev Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v OPP nekoliko povečal, in sicer za 1 %. Najprej se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšal za 11 %, nato se je leta 2009 zmanjšal še za 9 %, ob koncu obravnavanega obdobja pa je dosegel skoraj enako raven kot na začetku obravnavanega obdobja, kar kaže na močna nihanja zlasti zaradi gospodarske krize v letih 2008 in 2009.
Tabela 7
2007
2008
2009
OPP
Prodaja nepovezanim strankam v Uniji (v tonah)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indeks = 100
100
89
82
101
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.
(d) Tržni delež
(75)
Tržni delež proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 7,3 odstotne točke, in sicer se je s 76,1 % leta 2007 zmanjšal na 68,8 % v OPP. To zmanjšanje tržnega deleža odraža dejstvo, da se prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju kljub povečani potrošnji ni mogla povečevati enako hitro, ampak je ostala razmeroma stabilna.
Tabela 8
2007
2008
2009
OPP
Tržni delež proizvajalcev Unije
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indeks = 100
100
94
95
90
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled in Eurostat.
(e) Rast
(76)
Med letom 2007 in OPP, ko se je potrošnja Unije povečala za 11 %, je obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije ostal stabilen, tržni delež industrije Unije pa se je zmanjšal za 10 %. Zato se sklene, da proizvajalci Unije niso mogli izkoristiti rasti trga.
(f) Zaposlenost
(77)
Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2007 in OPP znižala za 28 %. Natančneje gledano, se je število zaposlenih oseb znatno zmanjšalo s 320 v letih 2007 in 2008 na 280 leta 2009, v OPP pa na 230. Padec v letu 2009 odraža prizadevanja številnih proizvajalcev Unije za prestrukturiranje.
Tabela 9
2007
2008
2009
OPP
Zaposlenost (osebe)
320
320
280
230
Indeks = 100
100
100
88
72
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.
(g) Produktivnost
(78)
Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjene s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 47 %. To je posledica tega, da se je proizvodnja povečala za 5 %, stopnja zaposlenosti pa se je zmanjšala za 28 %, in kaže na povečano učinkovitost industrije Unije. Še zlasti je to očitno v OPP, ko se je proizvodnja povečala, medtem ko se je raven zaposlenosti še naprej zniževala, pri čemer je bila produktivnost za 48 odstotnih točk višja kot leta 2009.
Tabela 10
2007
2008
2009
OPP
Produktivnost (v tonah na zaposlenega)
90
85
89
132
Indeks = 100
100
94
99
147
Vir: Izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled.
4.3 Podatki, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije
(h) Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene
(79)
Letne povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev na trgu Unije, ki se zaračunavajo nepovezanim strankam, so se med letoma 2007 in 2009 povišale za 8 %, vendar so se v obravnavanem obdobju spet znižale za 6 %, saj se je v OPP letna povprečna prodajna cena znižala na 2 496 EUR/tono v primerjavi z letom 2007, ko je bila cena 2 667 EUR/tono. Dostopnost kalcijevega tartrata, ki se izdeluje iz vinske usedline in predstavlja 66 % skupnih stroškov proizvodnje vinske kisline, je odvisna od kakovosti vinske letine. Ugodne ali neugodne podnebne razmere vplivajo torej na skupno ponudbo kalcijevega tartrata, od katere so potem odvisne tudi povprečne prodajne cene. V letih 2007 in 2008 vinska letina ni bila najboljša, zato so se po proizvodnem obdobju stroški surovin in prodajne cene povišali (ker gre za sezonski proizvod, se učinki pokažejo šele nekaj mesecev po trgatvi). Nasprotno pa je bila leta 2009 vinska letina dobra, zato so bile letne povprečne prodajne cene v OPP 14 % nižje v primerjavi s prejšnjim letom.
Tabela 11
2007
2008
2009
OPP
Cena na enoto na trgu EU (EUR/tono)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indeks = 100
100
110
108
94
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.
(i) Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
(80)
Glede na stopnjo dampinga, ki je bila ugotovljena v tej preiskavi, popolnega okrevanja po preteklem dampingu ni bilo mogoče ugotoviti in šteje se, da industrija Unije ostaja ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije. Opozoriti je treba, da sta bili v prvotni preiskavi za sodelujoča kitajska proizvajalca, ki jima je bila odobrena TGO, ugotovljeni stopnji dampinga 4,7 % in 10,1 %. Stopnja dampinga za vse druge družbe je 34,9 %. Nadalje je Komisija, kot je navedeno v uvodni izjavi 7, začela protidampinški postopek, omejen na kitajskega proizvajalca izvoznika, družbo Hangzhou Bioking, za katerega ne veljajo ukrepi; ni mogoče izključiti, da bo v preiskavi ugotovljeno, da ta proizvajalec izvoznik izvaja damping. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 48 do 54, je bilo tudi ugotovljeno, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga zlasti zaradi presežne proizvodne zmogljivosti v Kitajski in precej majhnega kitajskega domačega trga. V zvezi z okrevanjem od preteklega dampinškega uvoza iz Kitajske je pomembno opozoriti, da se po uvedbi dokončnih ukrepov januarja 2006 uvoz iz Kitajske, za katerega veljajo ukrepi, še naprej povečuje, kot je navedeno v uvodni izjavi 46. Zato dejanskega okrevanja po preteklem dampingu ni bilo mogoče ugotoviti in šteje se, da industrija Unije ostaja ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.
(j) Zaloge
(81)
Količina zaloge je v obravnavanem obdobju ostala razmeroma nespremenjena, povečala se je le za 2 %. Natančnejša primerjava pokaže, da se je leta 2008 povečala za 65 % kot neposredna posledica razvoja prodaje, kot je navedeno v uvodni izjavi 74. Med letom 2008 in OPP se je količina zaloge zmanjšala, ker se je prodaja nepovezanim strankam v istem obdobju povečala.
Tabela 12
2007
2008
2009
OPP
Končne zaloge (v tonah)
863
1 428
933
879
Indeks = 100
100
165
108
102
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(k) Plače
(82)
Povprečni strošek dela se je v obravnavanem obdobju povišal za 19 % kljub prizadevanjem vzorčenih proizvajalcev za znižanje stroškov dela, zlasti pri nekvalificiranih delavcih, kar se kaže pri zmanjševanju skupne delovne sile, navedene v uvodni izjavi 77.
Tabela 13
2007
2008
2009
OPP
Povprečna plača (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indeks = 100
100
111
110
119
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(l) Dobičkonosnost in donosnost naložb
(83)
Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam na trgu Unije, izražena kot odstotek neto prodaje, se je v obravnavanem obdobju povečala za več kot 6 odstotnih točk. Natančneje, dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšala za 3,7 odstotne točke na 7,7 %, kar je pod ciljnim dobičkom, med letom 2009 in OPP pa se je povečala ter dosegla 17,6 %.
(84)
Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjižne vrednosti naložb, je bila na splošno v skladu s trendom dobičkonosnosti. S 36,4 % leta 2007 se je leta 2008 zmanjšala na 21,9 %. Leta 2009 se je povečala na 44,4 %, v OPP pa se je znova povečala na 142,9 %. Na splošno je donosnost naložb v obravnavanem obdobju ostala zelo pozitivna.
Tabela 14
2007
2008
2009
OPP
Dobičkonosnost EU (% neto prodaje)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indeks = 100
100
67
109
153
Donosnost naložb (dobiček v % neto knjižne vrednosti naložb)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Indeks = 100
100
60
122
393
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(m) Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(85)
Neto denarni tok iz poslovanja je bil leta 2007 pozitiven, in sicer 4,6 milijona EUR. Leta 2008 se je zmanjšal na 1,8 milijona EUR, do konca obravnavanega obdobja pa se je znatno izboljšal ter v OPP dosegel 6,8 milijona EUR. Na splošno je bil denarni tok v obravnavanem obdobju nenehno pozitiven.
(86)
Ni bilo znakov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker so proizvajalci povečini integrirane družbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 58.
Tabela 15
2007
2008
2009
OPP
Denarni tok (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indeks = 100
100
39
100
145
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(n) Naložbe
(87)
Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so se med letom 2007 in OPP povečale za 23 %. Med letoma 2007 in 2008 so se povečale za 5 %, nato pa leta 2009 še za 32 odstotnih točk. Strm padec naložb med letom 2009 in OPP (za 60 odstotnih točk) je mogoče delno pojasniti s tem, da so preiskovane družbe v obravnavanem obdobju svoje najpomembnejše načrtovane glavne naložbe že izvedle.
Tabela 16
2007
2008
2009
OPP
Neto naložbe (v EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indeks = 100
100
105
137
77
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
5. Sklepna ugotovitev o položaju industrije Unije
(88)
Analiza makroekonomskih podatkov kaže, da sta se proizvodnja in prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju povečali. Vendar pa je treba ugotovljeno povečanje, ki kot tako sicer ni bilo znatno, obravnavati v okviru povečanega povpraševanja med letom 2007 in OPP, ki je povzročilo zmanjšanje tržnega deleža proizvajalcev Unije za 7,3 odstotne točke, tj. na 68,8 %.
(89)
Hkrati ustrezni mikroekonomski kazalniki kažejo izboljšanje gospodarskih razmer industrije Unije. Dobičkonosnost in donosnost naložb sta v OPP ostali pozitivni, prav tako tudi denarni tok.
(90)
Glede na navedeno se sklene, da industrija Unije ni utrpela znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Vendar pa je treba ob ugotovitvi, da v OPP ni nastala znatna škoda, upoštevati tudi druge pomembne kazalce škode, ki so se v obravnavanem obdobju negativno razvijali, še posebno prodajne cene, izguba tržnega deleža in zaposlenost. Zato se ocenjuje, da je industrija Unije še vedno v ranljivem položaju in v nekaterih pogledih daleč od pričakovanih ravni, ki bi jih lahko dosegla, če bi si popolnoma opomogla od škode, ki je bila ugotovljena v prvotni preiskavi.
F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
1. Vpliv predvidenega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov
(91)
Kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 48 do 52, imajo proizvajalci izvozniki v Kitajski znatne proste zmogljivosti in očitno možnost znatnega povečanja obsega izvoza na trg Unije, vključno s preusmeritvijo izvoza z drugih trgov.
(92)
Izvozne cene CIF vinske kisline za Unijo, ki jih imajo kitajski izvozniki, za katere trenutno veljajo ukrepi, so bile v OPP znatno nižje od cen industrije Unije; pri posamezni vrsti izdelka so bile cene nelojalno nižje za 32,6 %.
(93)
Analiza kitajskega izvoza (12) vinske kisline v druge dele sveta po OPP kaže, da se je obseg izvoza znatno zmanjšal, in sicer z 10 862 ton v OPP na 8 118 ton konec julija 2011 (- 25 %). To zmanjšanje obsega kitajskega izvoza na druge trge za 2 744 ton bi lahko povzročilo povečan kitajski izvoz na trg Unije.
(94)
Glede na obstoječe proste zmogljivosti za vinsko kislino v Kitajski in že navedeno privlačnost trga Unije, bi izvozniki v Kitajski po vsej verjetnosti poskušali povečati tržne deleže v Uniji, s čimer bi povzročili znatno škodo industriji Unije. Zato bi ob odsotnosti protidampinških dajatev na izvoz vinske kisline s poreklom iz Kitajske kakršno koli povečanje obsega dampinškega uvoza iz Kitajske povečalo pritisk na cene industrije Unije in povzročilo znatno škodo.
(95)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 79, imajo podnebne/s trgatvijo povezane razmere določeno vlogo pri celotnem finančnem položaju industrije Unije. Opozoriti je treba, da je mogoče vinsko kislino, ki jo uporabljajo tudi proizvajalci vina, pridobiti iz stranskih proizvodov pri proizvodnji vina ali, kot v primeru kitajskih izvoznikov, s kemično sintezo iz petrokemičnih ali ogljikovih spojin, kot je benzen.
(96)
Zato je treba tudi navesti, da za Kitajske proizvajalce ni nobenih večjih omejitev obsega proizvodnje, saj sintetično proizvajajo vinsko kislino, proizvajalci Unije pa jo pridobivajo iz naravnih surovin - vinskih usedlin.
(97)
Ker je dobičkonosnost industrije Unije deloma odvisna od podnebnih razmer, dosežene velike dobičkonosnosti v OPP ne gre imeti za trajno. Dejansko industrija Unije tudi v obravnavanem obdobju ni bila vedno zmožna doseči ciljnega dobička v višini 8 %. V šestih mesecih po koncu OPP je dobičkonosnost industrije Unije že znatno upadla na približno 3 %, industrija pa se je zopet znašla v ranljivem položaju.
2. Sklepna ugotovitev o verjetnosti ponovitve škode
(98)
Na podlagi tega se sklene, da bi se zaradi razveljavitve ukrepov po vsej verjetnosti povečal dampinški uvoz s poreklom iz Kitajske, posledica tega pa bi bilo znižanje cen industrije Unije ter poslabšanje gospodarskih razmer industrije Unije. Zato se sklene, da bi razveljavitev ukrepov proti Kitajski po vsej verjetnosti povzročila ponovitev škode industriji Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(99)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov proti Kitajski v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
(100)
Opozoriti je treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Poleg tega dejstvo, da gre pri sedanji preiskavi za pregled, tj. analizo položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli neupravičenega negativnega učinka sedanjih protidampinških ukrepov na zadevne strani.
(101)
Na podlagi tega je bilo preučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajali prepričljivi razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov proti uvozu iz Kitajske ni v interesu Unije.
2. Interes industrije Unije in drugih proizvajalcev Unije
(102)
Industrija Unije dokazuje, da je na splošno sposobna preživeti. To je potrdil tudi pozitiven razvoj njenih gospodarskih razmer v obravnavanem obdobju, deloma zaradi prizadevanj za prestrukturiranje in veljavnih ukrepov. Industrija Unije je tako v obravnavanem obdobju izboljšala strukturo stroškov in dobiček ter obseg proizvodnje.
(103)
Upravičeno gre pričakovati, da bo industrija Unije še naprej imela koristi od ohranitve ukrepov. Če se ukrepi proti uvozu iz Kitajske ne ohranijo, bo industrija Unije verjetno spet utrpela znatno škodo zaradi velikega obsega dampinškega uvoza iz Kitajske, kar bi resno poslabšalo njen finančni položaj. Zares obstaja velika verjetnost škodljivega dampinga v znatnem obsegu, ki ga industrija Unije ne bi vzdržala. Zato bi industrija Unije še imela koristi od ohranjanja trenutnih protidampinških ukrepov.
(104)
V skladu s tem se sklene, da je ohranitev protidampinških ukrepov proti Kitajski nedvomno v interesu industrije Unije.
3. Interes uvoznikov
(105)
Treba je opozoriti, da je bilo v prejšnjih preiskavah ugotovljeno, da vpliv uvedbe ukrepov ne bi bil znaten. V sedanji preiskavi niso sodelovali nobeni trgovci/uvozniki. Glede na to, da ni dokazov o bistvenem vplivu veljavnih ukrepov na uvoznike, se sklene, da nadaljevanje ukrepov ne bo znatno vplivalo na uvoznike Unije.
4. Interes uporabnikov
(106)
Vinska kislina se uporablja zlasti v vinski in živilski industriji kot dodatek v živilih in pijačah ter v gradbeni industriji kot zaviralno sredstvo pri proizvodnji mavca.
(107)
V tej preiskavi je bil vzpostavljen stik z vsemi znanimi uporabniki.
(108)
Uporabniki iz gradbene industrije niso bili pripravljeni sodelovati. Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, vinska kislina predstavlja manj kot 2 % stroškov izdelkov iz mavca, pri katerih se vinska kislina uporablja. Zato je bilo sklenjeno, da bi nadaljevanje ukrepov imelo zanemarljiv vpliv na stroške in konkurenčni položaj gradbene industrije.
(109)
Pomembna uvoznika/uporabnika iz živilskega sektorja sta v celoti sodelovala v postopku. Ugotoviti je bilo mogoče, da sta obe družbi dobičkonosni, vključno z njunimi linijami izdelkov, pri katerih se zadevni izdelek uporablja kot surovina. Poleg tega prodaja izdelkov, ki so izdelani iz zadevnega izdelka, predstavlja le majhen odstotek njunega celotnega prihodka od prodaje. Zato je mogoče skleniti, da nadaljevanje ukrepov ne bi pretirano vplivalo na uporabnike živilske industrije. Poleg tega je bilo za te uporabnike zelo pomembno, da so imeli na voljo različne vire dobave za zadevni izdelek.
5. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(110)
Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov se sklene, da ni prepričljivih razlogov proti ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(111)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Kitajske. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč.
(112)
Uporabnik iz gradbenega sektorja je trdil, da bi podaljšanje veljavnih ukrepov povzročilo pomanjkanje zadevnega izdelka, to bi lahko povišalo njihove proizvodne stroške, kar bi privedlo do povišanja cen končnih izdelkov. Uporabnik ni predložil dokazov v podporo tem trditvam. Ker trditve niso bile utemeljene in uporabniki iz gradbenega sektorja niso bili pripravljeni sodelovati, teh trditev ni bilo mogoče preveriti.
(113)
Uporabnika iz živilskega sektorja, ki sta sodelovala v preiskavi, sta trdila, da vpliv nadaljevanja ukrepov na živilsko industrijo ni bil ustrezno upoštevan, eden od njiju pa je zahteval zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje.
(114)
Med zaslišanjem ta uporabnik ni nasprotoval sklepu, da nadaljevanje ukrepov na splošno ne bi negativno vplivalo na dobičkonosnost družbe kot celote, ampak je trdil, da bi bil vpliv na dobičkonosnost določene proizvodne linije, pri kateri se uporablja zadevni izdelek in ki predstavlja le majhen odstotek celotnega prihodka od prodaje, po mnenju družbe znaten. Trdil je tudi, da so se domače cene za vinsko kislino bistveno povišale po obdobju preiskave v zvezi s pregledom in da bi te ravni cen spet znatno znižale dobičkonosnost prodaje izdelka družbe. Vendar pa ta uporabnik ni zanikal, da je povišanje cene posledica pomanjkanja surovin na trgu Unije, katerih dobava vseskozi niha glede na vinsko letino, zato se to povišanje ne more obravnavati kot trajno ali kot posledica veljavnih protidampinških ukrepov.
(115)
Drugi sodelujoči uporabnik je na zaslišanju pri skupini za zaslišanje nasprotoval podaljšanju ukrepov s podobnimi argumenti. Zato so bili tudi ti argumenti zavrnjeni (glej prejšnjo uvodno izjavo).
(116)
Sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da se industrija Unije ne more še vedno obravnavati kot ranljiva, da je bistveni razlog za sedanji položaj industrije Unije tesno povezan s podnebnimi razmerami, zato nasprotuje nadaljevanju ukrepov. Te trditve niso bile podkrepljene z dokazi in jih zato ni bilo mogoče sprejeti. Poleg tega ne bi mogle spremeniti ugotovitev glede položaja industrije Unije.
(117)
Nazadnje je industrija Unije svoje podatke o dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju utemeljila s tem, da je zaprtje edinega francoskega proizvajalca sredi leta 2008 kratkoročno zmanjšalo količino zadevnega izdelka, na voljo na domačem trgu, zato so se začasno povišale prodajne cene ter s tem tudi dobičkonosnost industrije Unije. Industrija Unije je trdila, da se v danih okoliščinah te spremembe v nobenem primeru ne morejo obravnavati kot trajne. Zato ostajajo ugotovitve glede položaja industrije Unije nespremenjene.
(118)
Po obravnavi vseh pripomb, ki so bile predložene po razkritju sklepov preiskave zainteresiranim stranem, je bilo ugotovljeno, da nobena pripomba ni bila takšna, da bi lahko spremenila ugotovitve preiskave.
(119)
Iz zgoraj navedenega sledi, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz vinske kisline s poreklom iz Kitajske, ohraniti še za obdobje petih let -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz vinske kisline, razen vinske kisline D-(-)- z negativno optično rotacijo najmanj 12,0 stopinj, ki se meri v raztopini vode v skladu z metodo, opisano v evropski farmakopeji, trenutno uvrščene pod oznako KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja dokončne veljavne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
Družba
Protidampinška dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Ljudska republika Kitajska
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Ljudska republika Kitajska
4,7 %
A689
Vse druge družbe (razen družbe Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou City, Ljudska republika Kitajska - dodatna oznaka TARIC A687)
34,9 %
A999
3. Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za vse druge družbe.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 16. aprila 2012