PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1008/2011
ze dne 10. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v současnosti kódů KN 8427 90 00 a ex 8431 20 00 pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 7,6 % do 46,7 %.
(2)
Rada na základě prozatímního přezkumu z moci úřední, zaměřeného na definici výrobku, objasnila v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) definici výrobku původního šetření.
(3)
Po provedení šetření z moci úřední zaměřeného proti obcházení antidumpingových opatření Rada rozšířila nařízením (ES) č. 499/2009 (4) konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené nařízením (ES) č. 1174/2005 na ruční paletové vozíky a jejich základních díly zasílané z Thajska bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 21. dubna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali dva výrobci v Unii: BT Products AB a Lifter S.r.l. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě téměř veškerou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 20. července 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(7)
Šetření se týkalo pokračování nebo opakování dumpingu a proběhlo v období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Od dvou skupin výrobců v Unii, které jsou žadateli, byly obdrženy odpovědi. Žádný ze známých vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“) na přezkumu nespolupracoval. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce ani uživatel nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
Výrobci v Unii
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itálie;
-
BT Products AB, Mjölby, Švédsko.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu EU, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Při zahájení bylo kontaktováno 19 známých čínských vyvážejících výrobců. Původně zareagovala pouze jedna společnost, Crown Equipment (Suzhou), která souhlasila se zařazením do vzorku, následně však svou spolupráci stáhla. Potom už žádný z vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadateli, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, údajích Eurostatu a rovněž úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie. Žádný ze známých brazilských vyvážejících výrobců však se spoluprací nesouhlasil. Alternativně se uvažovalo o spolupráci s 27 indickými výrobci a dvěma tchajwanskými výrobci, avšak ani s nimi nebylo možné navázat spolupráci. Zúčastněné strany nepředložily žádné další návrhy na srovnatelnou zemi.
(19)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise neprokázala, že ve stávajícím případě bylo použití údajů ze srovnatelné země nemožné. Návrhy, které tato společnost podala, byly prověřeny. V některých případech společnosti navrhované nespolupracujícím vývozcem zřejmě nejsou výrobci dotčeného výrobku. Tato společnost rovněž navrhovala, že měl být jako srovnatelná země použit Vietnam. Vietnam však nemohl být vzat v úvahu, protože není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Jak je objasněno výše v 17. a 18. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala velké množství společností ve třech potenciálních srovnatelných zemích: Brazílii, Indii a Tchajwanu. Navzdory veškerému úsilí však nedošlo k žádné spolupráci. Za absence spolupráce ze strany některé srovnatelné země se běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela určit na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Evropské unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
2.2 Běžná hodnota
(20)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany srovnatelné země na současném přezkumu byla jako základ pro určení běžné hodnoty použita cena skutečně zaplacená nebo splatná za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Stejná metodologie byla použita pro společnost, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, i pro společnosti, kterým zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření přiznáno nebylo.
2.3 Vývozní cena
(21)
Vzhledem k tomu, že nebylo možné navázat spolupráci s čínskými vyvážejícími výrobci, byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů. Za účelem stanovení vývozní ceny byly použity různé zdroje informací. Údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců, které předložili žadatelé a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států.
2.4 Srovnání
(22)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, které ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu a také na pojištění ve vyvážející zemi.
2.5 Dumpingové rozpětí
(23)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Toto srovnání prokázalo během období přezkumného šetření existenci podstatného dumpingu s dumpingovým rozpětím od 97 % do 224 %. Značný rozdíl v dumpingovém rozpětí je dán různými údaji použitými pro stanovení vývozní ceny.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na údajích poskytnutých žadateli, údajích Eurostatu a úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
(25)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, volná kapacita vývozců a atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí.
3.1 Vývoj dovozu z ČLR
(26)
Čínští vyvážející výrobci i po uložení opatření v roce 2005 nadále dodávali na trh EU značné objemy ručních paletových vozíků. Objem dovozu z ČLR do Unie během období přezkumného šetření, téměř 400 000 jednotek, což představuje 99 % celkového dovozu EU, značně překročil úroveň zaznamenanou před uložením opatření (v rozmezí od 118 000 jednotek v roce 2000 do 280 000 jednotek v původním období šetření).
3.2 Volná kapacita vývozců
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné zdroje informací o výrobě a kapacitě v ČLR, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů poskytnutých žadateli. Informace o trhu obsažené v žádosti o přezkum, které zúčastněné strany nenapadly, ukazují na ohromnou kapacitu v ČLR. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů, resp. 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009).
(28)
Úroveň výroby jasně poukazuje k závěru, že pokud by nebyla uložena opatření, mohlo by směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
3.3 Atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí
(29)
Pro čínské vyvážející výrobce je trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen. Dovoz z ČLR vstupuje na trh EU přibližně za třetinovou cenu, jakou výrobní odvětví Unie požaduje od svých odběratelů v EU, s nimiž není ve spojení.
(30)
Na základě čínských vývozních statistik bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření směřovalo do Unie 40 % veškerého čínského vývozu ručních paletových vozíků. Druhým největším vývozním trhem pro čínské ruční paletové vozíky jsou USA, kam směřuje 20 % veškerého čínského vývozu, a zbývající objem je rozdělen fragmentárně mezi různé destinace.
(31)
Čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí kromě USA. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do různých zemí.
(32)
Čínské vývozní ceny do EU jsou značně vyšší než čínské vývozní ceny do USA (během období přezkumného šetření byly vyšší o 17 %). Vzhledem k nespolupráci čínských vývozců nelze určit, do jaké míry lze tento cenový rozdíl vysvětlit rozdíly ve skladbě sortimentu výrobků. Na základě dostupných údajů o vývozu však nelze vyloučit, že by ruční paletové vozíky vyvážené v současnosti do USA za nižší ceny nebyly (zčásti) přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Takový vývoj by mohl být vysvětlen důvody, které jsou uvedeny v 31. bodě odůvodnění.
(33)
Výše uvedené srovnání cen prokazuje, že pro čínské vyvážející výrobce zůstává EU i nadále vysoce atraktivní destinací, a že by tito výrobci velmi pravděpodobně i nadále vyváželi velká množství ručních paletových vozíků za nízké ceny.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(34)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(35)
V Unii vyrábí obdobný výrobek dvě skupiny společností, které jsou žadateli, a třetí výrobce ručních paletových vozíků v Unii. Výroba uvedených společností představuje celkovou výrobu obdobného výrobku ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(36)
Jelikož tito výrobci představují celkovou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii, má se za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(37)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise použila nepřesnou definici výrobního odvětví Unie, jelikož do definice výrobního odvětví Unie a do své analýzy újmy zahrnula nespolupracujícího výrobce v Unii. Argumentoval, že tímto porušila čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Avšak podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení výrobní odvětví Unie zahrnuje výrobce obdobných výrobků v Unii jako celek. Nespolupracující výrobce proto tvoří část výrobního odvětví Unie podle základního nařízení. Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, údaje pro nespolupracujícího výrobce v Unii byly zahrnuty pouze s ohledem na analýzu objemu prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a analýzu podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Také je třeba poznamenat, že pokud by byl nespolupracující výrobce v Unii z analýzy vyloučen, zjištění, ke kterým šetření dospělo, by zůstala nezměněna.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(38)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce dotčeného výrobku na tomto šetření nespolupracoval, údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR (dále jen „dotčená země“) do Evropské unie jsou založeny na údajích Eurostatu.
2. Spotřeba na trhu Unie
(39)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(40)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v kusech)
783 330
654 843
385 410
468 557
Index (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(41)
Objem dovozu pocházejícího z ČLR v posuzovaném období poklesl o 37 % a během období přezkumného šetření dosáhl úrovně 387 907 kusů. Navzdory značnému poklesu poptávky v Unii se však podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období zvýšil, protože čínský dovoz neklesal stejným tempem jako spotřeba v Unii. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se proto mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 83 %, značně zvýšil. Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období mírně kolísala.
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země
(v kusech) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Index (2007 = 100)
100
85
49
63
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/kus) (7)
96
92
100
97
Index (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(42)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Z důvodů zachování důvěrnosti (na přezkumu spolupracovali pouze dva výrobci - žadatelé) jsou níže uvedeny pouze indexy. Pokud jde o celkový objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, uvedené níže v tabulkách 6 a 7, jsou z důvodu soudržnosti s výše uvedenými tabulkami 1 a 2 (spotřeba a podíl čínského dovozu na trhu) údaje založeny na zahrnutí všech tří výrobců v Unii, tj. včetně dvou skupin - žadatelů a třetího výrobce, který na přezkumu nespolupracovat (údaje o objemu prodeje nespolupracujícího výrobce jsou založeny na informacích předložených žadateli).
4.1 Výroba
(43)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2007 klesla o 35 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2 Kapacita a využití kapacity
(44)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2007 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 20 procentních bodů mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy bylo využití kapacity na velmi nízké úrovni.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 56 %.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (kusy)
Index (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4 Objem prodeje
(46)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během posuzovaného období o 50 % s tím, že k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a 2009.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5 Podíl na trhu
(47)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil z již i tak nízké úrovně v roce 2007 o dalších 16 %. Dva ze čtyř výrobců v Unii, kterých se týkalo původní šetření, výrobu ručních paletových vozíků ukončili. Obě události lze vnímat jako následek zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu na trh v Unii, přičemž tento tlak pociťovalo výrobní odvětví Unie tím více v situaci výrazně klesající spotřeby.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
Index (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6 Růst
(48)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo 3,2 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 5 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(49)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Poukazuje to na úsilí výrobního odvětví Unie racionalizovat výrobu v situaci výrazně klesající poptávky.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
Index (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8 Produktivita
(50)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 22 %.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v kusech na zaměstnance)
Index (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(51)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšily o 4 %.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena na trhu EU (EUR/kus)
Index (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10 Mzdy
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se snížila průměrná mzda na zaměstnance o 29 %. To rovněž poukazuje na úspěšné úsilí výrobního odvětví Unie omezit náklady navzdory problémům způsobeným drastickým snížením objemu výroby.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
Index (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11 Investice
(53)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie prudce snížil o 91 %.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(54)
Ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření značně poklesla, a to o 66 %.
(55)
Návratnost investic se během posuzovaného období rovněž značně snížila, a to o 57 %.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
Index (2007 = 100)
100
68
-2
34
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
Index (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(56)
Čistý peněžní tok z provozních činností je uveden níže v tabulce 14. Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(57)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(58)
Z pečlivého zvážení výše uvedených ukazatelů vyplývá, že navzdory zavedení antidumpingových opatření v roce 2005 zůstala i nadále hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie zranitelná kvůli zahlcení trhu v Unii levnými čínskými výrobky. Tato již dosti prekérní situace se během roku 2009 a období přezkumného šetření zvrátila v situaci, kdy docházelo zcela jasně k újmě - značný pokles spotřeby v Unii ještě zdůraznil celý rozsah negativního tlaku vyvíjeného dumpingovým dovozem z Číny. Během uvedeného období bylo výrobní odvětví Unie svědkem toho, že jeho objem výroby a prodeje klesal rychlejším tempem než spotřeba v Unii a utrpělo proto značné dodatečné ztráty, pokud jde o podíl na trhu. Během stejného období, a navzdory opatřením, se podíl čínského dovozu na trhu dále zvýšil a čínské výrobky byly i nadále dováženy za podstatně nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření se zisky výrobního odvětví Unie dále snížily. Výrobní odvětví Unie se proto nemohlo zotavit z účinků dumpingu a jeho situace se během období přezkumného šetření ještě dále zhoršila.
4.16 Závěry
(59)
ezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů negativně: ziskovost klesla o 4,9 procentních bodů, objem výroby a prodeje klesl o 35, respektive 50 %, využití kapacity o 35 % a poté následoval pokles zaměstnanosti. I když je možné část tohoto negativního vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 40 %, je další pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 4 procentní body) a neustálé zvyšování podílu dovozu z Číny na trhu jasnou známkou narůstajícího tlaku vyplývajícího z čínského dumpingového dovozu. Vzhledem k téměř monopolní situaci, které již čínský dovoz na trhu Unie dosáhl, by jakékoli další zvýšení čínského dovozu - a to také z důvodu jeho značně nízkých cen -, mohlo snížit úroveň využití výroby výrobního odvětví Unie až pod minimální hranici, nezbytnou k zajištění její udržitelnosti. V tomto ohledu se připomíná, že dva výrobci v Unii byli přinuceni během posuzovaného období ukončit svou obchodní činnost v oblasti ručních paletových vozíků, jak již bylo uvedeno výše ve 47. bodě odůvodnění.
(60)
V připomínkách k poskytnutým informacím jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že některé ukazatele včetně výroby, objemu prodeje, ziskovosti, využití kapacit a zaměstnanosti ve skutečnosti neukazují na žádný negativní vývoj pro výrobní odvětví Unie. Avšak tato společnost se zabývala pouze vývojem mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, zatímco pro posouzení újmy je třeba posoudit celkový vývoj výrobního odvětví Unie během posuzovaného období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Jak bylo objasněno výše (viz 43. až 49. bod odůvodnění), veškeré ukazatele újmy uvedené čínským vývozcem se během posuzovaného období vyvíjely negativně.
(61)
Stejný vývozce navíc tvrdil, že Komise nerozlišovala mezi újmou způsobenou následkem dumpingového dovozu a mezi jinými následky, zejména poklesem poptávky v důsledku hospodářské krize. Zatímco však spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 40 %, podařilo se čínským vývozcům ve stejném období citelně zvýšit svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Navíc, jak bylo objasněno výše v 58. bodě odůvodnění, se připomíná, že dopad dumpingového dovozu způsobil ve skutečnosti větší újmu během období slabé poptávky.
Závěrem je proto třeba říci, že navzdory existenci antidumpingových opatření utrpělo výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(62)
Navzdory snížení spotřeby v Evropské unii během posuzovaného období neklesal objem dovozu z dotčené země stejným tempem, což mělo za následek další zvýšení podílu čínského dovozu na trhu. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracují, cenové podbízení a prodej pod cenou byly vypočítány na základě nejlepších dostupných údajů, které zahrnovaly nejrůznější zdroje informací, jako jsou údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců předložené žadateli a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států. Bylo zjištěno, že u dovozu z dotčené země dochází ke zřejmému prodeji pod cenou výrobního odvětví Unie v rozsahu od 43 % do 78 % v závislosti na zdroji použitých informací.
5.2 Dovoz z ostatních zemí
(63)
Dovoz z ostatních zemí je na velmi nízké úrovni a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ještě dále poklesl o 79 %. Podíl dovozu z jiných zemí na trhu se během období přezkumného šetření rovněž snížil. Z důvodu důvěrnosti (dva výrobci tvoří výrobní odvětví Unie) jsou níže uvedeny pouze indexy.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
60
6
21
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
Index (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Závěr
(64)
Jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, dovoz z dotčené země se v souvislosti s podílem na trhu během posuzovaného období zvýšil, k čemuž došlo navzdory značnému poklesu spotřeby v Unii. To zvýšilo podíl čínského dovozu na trhu během sledovaného období na 83 % spotřeby v Unii. Tento zvýšený tlak, pokud jde o objem, navzdory celkovému poklesu poptávky, byl zároveň spojen se značně nízkými cenami čínského dovozu do Unie, což vedlo k velkému cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie. Závěrem je proto třeba říci, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(65)
Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření neumožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
2. Pravděpodobný vývoj čínského vývozu v případě zrušení opatření
(66)
Jak bylo uvedeno výše v 27. bodě odůvodnění, v ČLR jsou k dispozici obrovské výrobní kapacity. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů a 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009). Proto, pokud by nebyla opatření uložena, by mohlo směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
(67)
Jak bylo uvedeno výše v 31. bodě odůvodnění, čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do množství různých zemí.
3. Závěr
(68)
Ve světle zjištění uvedených výše v 66. a 67. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování podstatné újmy zjištěné během období přezkumného šetření, pokud by opatření byla zrušena. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu zhoršování hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, což by mohlo dokonce ve střednědobém horizontu ohrozit jeho samotnou existenci.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(69)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(70)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(71)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování škodlivého dumpingu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(72)
Výrobní odvětví Unie svůj podíl na trhu stále ztrácelo, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Dva z původních čtyř výrobců v Unii zastavili výrobu dotčeného výrobku. Během posuzovaného období navíc výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Bez opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(73)
Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, ani žádný z uživatelů se nepřihlásil ke spolupráci. Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný. Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží hlavně v Číně. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Dále je třeba připomenout, že během původního šetření byli spolupracující uživatelé vůči zavedení opatření neutrální a dospělo se k závěru, že ruční paletové vozíky mají pro jejich obchodní činnost pouze malý význam. Během tohoto přezkumu nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek. Ve skutečnosti by mohlo dojít k tomu, že bez uložení opatření by čínský dumpingový dovoz získal na trhu s ručními paletovými vozíky v Unii monopol.
4. Závěr
(74)
Vzhledem k tomu, co bylo výše uvedeno, nelze dospět k jednoznačnému závěru, že zachování stávajících antidumpingových opatření by nebylo v zájmu Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Ve svých připomínkách k poskytnutým informacím zdůraznilo výrobní odvětví Unie, že úroveň dumpingu a cenového podbízení zjištěná během přezkumu je mnohem vyšší, než jaká byla při původním šetření, a že existuje zvyšující se tlak ze strany čínského dovozu. Výrobní odvětví Unie proto předložilo návrh, že by Komise měla rovněž zvážit přehodnocení výše antidumpingových cel. Vzhledem k těmto připomínkám a rovněž vzhledem ke zjištěním tohoto přezkumu se zvažuje možnost zahájení úplného prozatímního přezkumu omezeného na dumping.
(77)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření použitelná na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel různých sazeb.
(78)
Připomíná se, že opatření, jichž se týká tento přezkum, byla nařízením Rady (ES) č. 499/2009 rozšířena na dovoz stejného výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv. V rámci tohoto přezkumu nebyly v tomto ohledu předloženy žádné nové informace. Konečné antidumpingové clo ve výši 46,7 %, použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ na dovoz pocházející z ČLR by proto mělo být rozšířeno na dovoz téhož výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv.
(79)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(80)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8427900019) a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8431200011 a 8431200019), pocházejících z Čínské lidové republiky. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba Cla
(%)
dodatečnýkód TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Čínská lidová republika
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
7,6
A603
Všechny ostatní společnosti
46,7
A999
3. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, podrobněji vymezených v odstavci 1, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8431200011), zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 10. října 2011.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1008/2011
z dne 10. oktobra 2011
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, poslanih iz Tajske, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Tajske ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepov na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 9(4) ter člena 11(2), (5) in (6) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je na podlagi protidampinške preiskave („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1174/2005 (2) uvedel dokončno protidampinško preiskavo na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00 s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („dokončni protidampinški ukrepi“). Pri ukrepih je šlo za dajatev ad valorem v višini od 7,6 % do 46,7 %.
(2)
Svet je po vmesnem pregledu obsega izdelka, ki ga je začel po uradni dolžnosti, z Uredbo (ES) št. 684/2008 (3) pojasnil obseg izdelka iz prvotne preiskave.
(3)
Svet je po preiskavi o izogibanju protidampinškim ukrepom, ki jo je začel po uradni dolžnosti, z Uredbo (ES) št. 499/2009 (4) razširil dokončno protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“ in je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 1174/2005 za ročne vozičke za premeščanje palet in njihove osnovne dele, poslane iz Tajske, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Tajske ali ne.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(4)
Po objavi obvestila o bližnjem izteku (5) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov je Komisija 21. aprila 2010 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek sta vložila dva proizvajalca Unije: BT Products AB in Lifter S.r.l. („vložnika“), ki predstavljata glavni delež, v tem primeru skoraj celotno proizvodnjo ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov v Uniji.
(5)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(6)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 20. julija 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (6) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
4. Preiskava
4.1 Obdobje preiskave
(7)
Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2009 do 30. junija 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).
4.2 Strani, ki jih zadeva preiskava
(8)
Komisija je uradno obvestila vložnika, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike države izvoznice o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(9)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(10)
Ob upoštevanju očitno velikega števila nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preveri, ali se lahko uporabi vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile zadevne strani pozvane, naj se v skladu s členom 17 osnovne uredbe javijo Komisiji v 15 dneh od začetka pregledov in ji predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. Vendar ni bil pripravljen sodelovati nobeden od nepovezanih uvoznikov. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.
(11)
Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Odgovore je prejela od dveh skupin proizvajalcev Unije, ki sta vložnika. V pregledu ni sodeloval noben znan proizvajalec izvoznik iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Med postopkom vzorčenja se ni javil noben uvoznik, med preiskavo pa Komisiji informacij ni predložil ali se javil noben drug uvoznik ali uporabnik.
(12)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:
proizvajalca Unije:
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Italija;
-
BT Products AB, Mjölby, Švedska.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(13)
Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak kot v prvotni preiskavi in pojasnjen z vmesnim pregledom obsega izdelka, in sicer gre za ročne vozičke za premeščanje palet in njihove osnovne dele, kot sta šasija in hidravlika, s poreklom iz LRK, in se trenutno uvršča pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00. Za namen te uredbe so ročni vozički za premeščanje palet transportne naprave, opremljene z dvižnimi vilicami za manipuliranje palet, namenjene temu, da jih upravljavec na tleh s premičnim krmilom potiska, vleče ali krmili na gladki, ravni in trdi površini. Ročni vozički za premeščanje palet imajo le eno funkcijo, in sicer da omogočijo dvigovanje tovora z zamahovanjem krmila do višine, primerne za prevažanje, in nimajo nobenih drugih dodatnih funkcij ali uporab, kot na primer (i) za premeščanje ali dvigovanje tovora na višji nivo ali za pomoč pri skladiščenju tovora (dvigalne naprave), (ii) za nakladanje ene palete na drugo (nakladalniki), (iii) za dvigovanje tovora na delovno površino (škarjasta dvigala) ali (iv) za dvigovanje in tehtanje tovora (vozički za tehtanje).
(14)
S preiskavo je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo na notranjem trgu v LRK, ter tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v EU, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
(15)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnosti obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.
1. Uvodne opombe
(16)
Na začetku preiskave je bilo kontaktiranih 19 znanih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Sprva se je javila samo ena družba, Crown Equipment (Suzhou), in se strinjala z vključitvijo v vzorec, vendar je nato sodelovanje prekinila. Nobeden od proizvajalcev izvoznikov v LRK tako ni sodeloval v preiskavi in ugotovitve o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga je bilo treba utemeljiti na dostopnih dejstvih, zlasti na informacijah, ki sta jih predložila vložnika, vključno z informacijami v zahtevku za pregled, Eurostatovimi podatki ter uradno statistiko izvoza LRK.
2. Damping uvoza v OPP
2.1 Primerljiva država
(17)
V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cene ali konstruirane normalne vrednosti, pridobljene v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“), ali cene izvoza iz primerljive države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička.
(18)
V prvotni preiskavi je bila kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti uporabljena Kanada. Ker se je proizvodnja v Kanadi prenehala, je bila v obvestilu o začetku sedanjega pregleda za primerljivo državo določena Brazilija. Vendar nobeden od znanih brazilskih proizvajalcev izvoznikov ni želel sodelovati. Nato je Komisija k sodelovanju povabila 27 indijskih proizvajalcev in dva tajvanska proizvajalca, vendar ni nobeden od njih želel sodelovati. Zainteresirane strani niso predlagale druge primerljive države.
(19)
Proizvajalec izvoznik, ki ni sodeloval, je trdil, da Komisija ni dokazala, da uporaba primerljive države v sedanjem primeru ni mogoča. Predlogi družbe so bili preverjeni. V nekaterih primerih se je zdelo, da družbe, ki jih je predlagal nesodelujoči izvoznik, ne proizvajajo zadevnega proizvoda. Družba je za podobno državo predlagala Vietnam. Vendar Vietnama ni mogoče upoštevati, ker ne šteje za državo s tržnim gospodarstvom. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 17 in 18, je Komisija kontaktirala številne družbe v treh potencialnih primerljivih državah: v Braziliji, Indiji in na Tajvanu. Kljub prizadevanjem do sodelovanja ni prišlo. Brez sodelovanja primerljive države in v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Evropski uniji za podoben izdelek, ki so po potrebi prilagojene in vključujejo razumno stopnjo dobička. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.
2.2 Normalna vrednost
(20)
Zaradi nesodelovanja primerljive države v tem pregledu je bila za določitev normalne vrednosti uporabljena cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička. Za družbo s TGO v prvotni preiskavi in za družbe brez TGO v prvotni preiskavi se je uporabila enaka metodologija.
2.3 Izvozna cena
(21)
Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso bili pripravljeni sodelovati, je bila izvozna cena določena na podlagi dostopnih dejstev. Pri določanju izvozne cene so bili upoštevani različni viri informacij: Eurostatovi podatki, ponudbe kitajskih proizvajalcev izvoznikov, kot so jih predložili vložniki, in izvozne fakture, ki so jih predložili carinski organi.
2.4 Primerjava
(22)
Tehtana povprečna normalna vrednost je bila primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno na podlagi franko tovarna pri enaki ravni trgovine. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe in za zagotovitev poštene primerjave so bile upoštevane razlike med dejavniki, ki vplivajo na ceno in njihovo primerljivost. Opravljene so bile prilagoditve za stroške čezmorskega in domačega prevoza v državi izvoznici ter za stroške zavarovanja.
2.5 Stopnja dampinga
(23)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. Ta primerjava je pokazala znaten damping v OPP med 97 % in 224 %. Do precejšnje razlike v stopnjah dampinga je prišlo zaradi različnih podatkov, uporabljenih pri določanju izvozne cene.
3. Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov
(24)
Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila proučena verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Ker pri tej preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v LRK, sklepi temeljijo na dostopnih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, to je na informacijah iz zahtevka za pregled, informacijah vložnikov, Eurostatovih podatkih in uradnih statističnih podatkih LRK o izvozu.
(25)
V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: razvoj uvoza iz LRK, zmogljivosti izvoznikov in privlačnost trga Unije, kitajske domače cene in izvozne cene v tretje države.
3.1 Razvoj uvoza iz LRK
(26)
Kitajski proizvajalci izvozniki so na trg Unije tudi po uvedbi ukrepov leta 2005 še naprej dobavljali znatne količine ročnih vozičkov za premeščanje palet. Obseg uvoza iz LRK v EU v OPP, skoraj 400 000 enot, ustreza 99 % skupnega uvoza EU in je znatno presegel raven, ugotovljeno pred uvedbo ukrepov (od 118 000 enot leta 2000 do 280 000 enot v prvotnem OP).
3.2 Prosta zmogljivost izvoznikov
(27)
Ker ni bilo drugih virov informacij v zvezi s proizvodnjo in zmogljivostjo v LRK, se je analiza v skladu s členom 18 osnovne uredbe opravila na podlagi informacij, ki sta jih predložila vložnika. Podatki o trgu iz zahtevka za pregled, ki jih zainteresirane strani niso izpodbijale, kažejo na veliko zmogljivost v LRK. Raven proizvodnje je že leta 2008 in 2009 znašala 1,5 milijona enot oz. 800 000 enot, kar je dvakrat več od celotnega trga Unije. Poleg tega je bil le omejen del kitajske proizvodnje (14 % leta 2008 in 23 % leta 2009) prodan na kitajskem domačem trgu.
(28)
Raven proizvodnje jasno kaže, da bi lahko bile brez ukrepov znatne dodatne količine kitajskih ročnih vozičkov za premeščanje palet preusmerjene na trg Unije.
3.3 Privlačnost trga Unije, kitajske domače cene in izvozne cene v tretje države
(29)
Trg Unije za kitajske proizvajalce izvoznike cenovno še vedno ostaja privlačen. Uvoz iz LRK je vstopal v EU za približno tretjino cene, ki jo zaračunava industrija Unije nepovezanim strankam v EU.
(30)
Na podlagi kitajske izvozne statistike je bilo ugotovljeno, da je bila v OPP Unija cilj 40 % vsega kitajskega izvoza ročnih vozičkov za premeščanje palet. ZDA je drugi največji izvozni trg za kitajske ročne vozičke za premeščanje palet in predstavlja 20 % vsega kitajskega izvoza, preostanek pa je porazdeljen med različne namembne kraje.
(31)
Kitajske izvozne cene v EU so na splošno usklajene s povprečnimi kitajskimi izvoznimi cenami v tretje države, razen ZDA. Vendar se lahko sklepa, da bi ob razveljavitvi ukrepov vsaj del kitajskega izvoza v tretje države, razen v EU ali ZDA (40 % celotnega kitajskega izvoza), lahko bil preusmerjen v EU. Tak razvoj dogodkov je verjeten ne le zato, ker bi se pri odsotnosti ukrepov lahko dosegle višje cene, ampak zlasti zaradi razdrobljenosti izvoza v tretje države. Glede na pomembnost trga Unije in že vzpostavljene prodajne poti bi bilo preprosteje upravljati en izvozni cilj namesto različnih držav.
(32)
Kitajske izvozne cene v EU so znatno višje od kitajskih izvoznih cen v ZDA (17 % dražje v OPP). Zaradi nesodelovanja kitajskih izvoznikov ni mogoče določiti, do kolikšne mere je to razliko v ceni mogoče pojasniti z razliko v ponudbi. Kljub temu na podlagi dostopnih podatkov o izvozu ni mogoče izključiti, da bi ob odpravi ukrepov ročni vozički za premeščanje palet, ki se trenutno po nižjih cenah izvažajo v ZDA, bili (delno) preusmerjeni na trg Unije. Tak razvoj je mogoče pojasniti z razlogi iz uvodne izjave 31.
(33)
Navedene primerjave cen kažejo, da EU ostaja izjemno privlačen namembni cilj za kitajske proizvajalce izvoznike, ki bi najverjetneje še naprej izvažali večje količine ročnih vozičkov za premeščanje palet po nizkih cenah.
3.4 Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga
(34)
Navedena analiza kaže, da je kitajski uvoz na trg Unije še vedno potekal po dampinških cenah z zelo visokimi stopnjami dampinga. Zlasti glede na analizo ravni cen na trgu EU in trgih drugih tretjih držav ter glede na zmogljivosti v LRK se lahko ugotovi, da v primeru odprave ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
1. Proizvodnja Unije
(35)
V Uniji podoben izdelek proizvajata dve skupini družb, ki sta vložnika, ter tretji proizvajalec Unije ročnih vozičkov za premeščanje palet. Proizvodnja teh družb pomeni celotno proizvodnjo Unije podobnega izdelka v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
2. Industrija Unije
(36)
Ker ti proizvajalci pomenijo celotno proizvodnjo Unije ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, se torej šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: industrija Unije).
(37)
Nesodelujoči izvoznik je trdil, da je Komisija uporabila netočno opredelitev industrije Unije, ker je vanjo in v obseg analize škode vključila nesodelujočega proizvajalca Unije. Trdil je, da je bil s tem kršen člen 5(4) osnovne uredbe. Vendar industrija Unije v skladu s členom 4(1) osnovne uredbe vključuje proizvajalce Unije podobnega izdelka kot celote. V skladu z osnovno uredbo je nesodelujoči proizvajalec prav tako del industrije Unije. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42, so bili podatki za nesodelujočega proizvajalca Unije vključeni le pri analizi obsega prodaje nepovezanim strankam in analizi tržnega deleža industrije Unije. Opozoriti je treba tudi, da bi ugotovitve preiskave ostale nespremenjene, tudi če nesodelujoči proizvajalec Unije ne bi bil vključen v analizo.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Uvodna opomba
(38)
Ker v tej preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka, podatki glede uvoza zadevnega izdelka v Evropsko Unijo s poreklom iz LRK („zadevna država“) temeljijo na Eurostatovih podatkih.
2. Potrošnja na trgu Unije
(39)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije ter Eurostatovih podatkov o uvozu v Unijo.
(40)
Med letom 2007 in OPP se je potrošnja Unije zmanjšala za skoraj 40 %, večinoma v letih 2008 in 2009.
Tabela 1
2007
2008
2009
OPP
Skupna poraba EU (kosov)
783 330
654 843
385 410
468 557
Indeks (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Obseg, tržni delež in cene uvoza iz LRK
(41)
Obseg uvoza s poreklom iz LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 37 % in v OPP dosegel 387 907 kosov. Kljub znatnemu zmanjšanju povpraševanja v Uniji se je tržni delež kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju povečal, saj se kitajski uvoz ni zmanjševal enako hitro kot potrošnja Unije. Tržni delež uvoza iz zadevne države se je zato znatno povečal med letom 2007 in OPP, ko je dosegel približno 83 %. Povprečna cena kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju nekoliko spreminjala.
Tabela 2
2007
2008
2009
OPP
Obseg uvoza iz zadevne države
(kosi) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Indeks (2007 = 100)
100
85
49
63
Tržni delež uvoza iz zadevne države (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Uvozne cene iz zadevne države (EUR/kos) (7)
96
92
100
97
Indeks (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Gospodarski položaj industrije Unije
(42)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije. Zaradi zaupnosti (v pregledu sta sodelovala samo dva proizvajalca - vložnika) so spodaj objavljeni samo indeksi. Za skladnost podatkov s tistimi iz tabel 1 in 2 (potrošnja in kitajski tržni delež) podatki o skupnem obsegu prodaje EU nepovezanim strankam in tržnem deležu industrije Unije v tabelah 6 in 7 temeljijo na vseh treh proizvajalcih Unije, tj. dveh skupinah vložnikov in tretjem proizvajalcu, ki ni sodeloval v pregledu (podatki o obsegu prodaje slednjega temeljijo na informacijah, ki sta jih predložila vložnika).
4.1 Proizvodnja
(43)
Proizvodnja se je v OPP v primerjavi z letom 2007 zmanjšala za 35 %.
Tabela 3
2007
2008
2009
OPP
Proizvodnja (kosov)
Indeks (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2 Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti
(44)
Proizvodna zmogljivost je med letom 2007 in OPP ostala stabilna. Ker je bila izkoriščenost zmogljivosti že leta 2007 nizka, je zmanjšanje proizvodnje med letom 2007 in OPP vodilo v njeno znatno zmanjšanje, in sicer za 20 odstotnih točk med letom 2007 in OPP, ko je bila ta zelo nizka.
Tabela 4
2007
2008
2009
OPP
Proizvodna zmogljivost (kosov)
Indeks (2007 = 100)
100
100
100
100
Izkoriščenost zmogljivosti
Indeks (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3 Zaloge
(45)
Raven končnih zalog industrije Unije se je med letom 2007 in OPP povečala za 56 %.
Tabela 5
2007
2008
2009
OPP
Končne zaloge (kosov)
Indeks (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4 Obseg prodaje
(46)
Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 50 %, največ v letih 2008 in 2009.
Tabela 6
2007
2008
2009
OPP
Obseg prodaje EU nepovezanim strankam (kosov)
Indeks (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5 Tržni delež
(47)
Tržni delež industrije Unije se je z že tako nizke ravni leta 2007 med letom 2007 in OPP zmanjšal še za 16 %. Dva od štirih proizvajalcev Unije iz prvotne preiskave sta prenehala s proizvodnjo ročnih vozičkov za premeščanje palet. Oba dogodka je mogoče razlagati kot posledico vse večjega pritiska kitajskega dampinškega uvoza na trgu Unije, ki ga je industrija Unije pri močno zmanjšani potrošnji še toliko bolj občutila.
Tabela 7
2007
2008
2009
OPP
Tržni delež industrije Unije
Indeks (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6 Rast
(48)
Potrošnja Unije se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 40 %. Industrija Unije je izgubila 3,2 odstotne točke tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz pridobil 5 odstotnih točk tržnega deleža.
4.7 Zaposlenost
(49)
Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 17 %. To kaže, da si je industrija Unije ob močno zmanjšanem povpraševanju prizadevala racionalizirati proizvodnjo.
Tabela 8
2007
2008
2009
OPP
Zaposlenost na področju zadevnega izdelka (število oseb)
Indeks (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8 Produktivnost
(50)
Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 22 %.
Tabela 9
2007
2008
2009
OPP
Produktivnost (kosov na zaposlenega)
Indeks (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9 Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene
(51)
Cene na enoto industrije Unije so se med letom 2007 in OPP zvišale za 4 %.
Tabela 10
2007
2008
2009
OPP
Cena na enoto na trgu EU (EUR/kos)
Indeks (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10 Plače
(52)
Med letom 2007 in OPP se je povprečna plača zaposlenega zmanjšala za 29 %. To kaže, da je industrija Unije kljub težavam zaradi občutnega zmanjšanja obsega proizvodnje uspešno omejila stroške.
Tabela 11
2007
2008
2009
OPP
Letni stroški dela na zaposlenega (v 1 000 EUR)
Indeks (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11 Naložbe
(53)
Med letom 2007 in OPP so se naložbe industrije Unije v zadevni izdelek zmanjšale za 91 %.
Tabela 12
2007
2008
2009
OPP
Neto naložbe (v EUR)
Indeks (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12 Dobičkonosnost in donosnost naložb
(54)
Dobičkonosnost industrije Unije se je med letom 2007 in OPP znatno zmanjšala, in sicer za 66 %.
(55)
Prav tako se je v obravnavanem obdobju močno zmanjšala donosnost naložb, in sicer za 57 %.
Tabela 13
2007
2008
2009
OPP
Neto dobiček prodaje v EU nepovezanim strankam (% neto prodaje)
Indeks (2007 = 100)
100
68
-2
34
DN (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
Indeks (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13 Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(56)
Neto denarni tok iz poslovanja je predstavljen v tabeli 14. Ni dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.
Tabela 14
2007
2008
2009
OPP
Denarni tok (v EUR)
Indeks (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14 Višina stopnje dampinga
(57)
Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz LRK vpliva dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
4.15 Okrevanje od učinkov preteklega dampinga
(58)
Proučeni kazalniki kažejo, da je gospodarska in finančna situacija industrije Unije kljub uvedbi protidampinških ukrepov leta 2005 ostala kritična zaradi prevladujoče prisotnosti poceni kitajskega blaga na trgu Unije. Že tako negotova situacija je postala očitno škodljiva med letom 2009 in OPP, ko je zaradi znatnega zmanjšanja potrošnje Unije prišel do izraza negativni pritisk, ki ga je povzročal dampinški kitajski uvoz. V navedenem obdobju sta se proizvodnja in obseg prodaje industrije Unije zmanjševala bolj kot potrošnja Unije, zato je industrija Unije izgubila precejšnji tržni delež. V istem obdobju se je tržni delež kitajskega uvoza kljub ukrepom še povečal, kitajski izdelki pa so se uvažali po znatno nižjih cenah od cen industrije Unije. V OPP se je dodatno zmanjšal dobiček industrije Unije. Zato si industrija Unije ni mogla opomoči od učinkov dampinga, v OPP pa se je njena situacija še poslabšala.
4.16 Sklepi
(59)
Kljub protidampinškim ukrepom se je med letom 2007 in OPP kar nekaj pomembnih kazalnikov razvijalo negativno: dobičkonosnost se je zmanjšala za 4,9 odstotne točke, proizvodnja in obseg prodaje za 35 oziroma 50 %, izkoriščenost zmogljivosti za 35 %, čemur je sledilo znižanje stopnje zaposlenosti. Čeprav se del tega negativnega razvoja lahko pojasni z močnim zmanjšanjem potrošnje, ki je v obravnavanem obdobju upadla za 40 %, je nadaljnje zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije (za 4 odstotne točke med letom 2007 in OPP) in stalno naraščanje tržnega deleža uvoza iz LRK jasen znak vse večjega pritiska dampinškega kitajskega uvoza. Glede na tako rekoč monopolni položaj, ki ga je kitajski uvoz že dosegel na trgu Unije, bi vsako nadaljnje povečanje kitajskega uvoza, tudi zaradi znatno nižjih cen, lahko zmanjšalo raven izkoriščenosti proizvodnje industrije Unije pod najnižji prag, potreben za zagotavljanje njene vzdržnosti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da sta morala dva proizvajalca Unije v obravnavanem obdobju opustiti poslovanje z ročnimi vozički za premeščanje palet, kot je navedeno v uvodni izjavi 47.
(60)
Eden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov je v pripombah k razkritju trdil, da nekateri kazalniki, med drugim proizvodnja, obseg prodaje, dobičkonosnost, izkoriščenost zmogljivosti in zaposlovanje pravzaprav ne kažejo negativnega razvoja industrije Unije. Vendar je družba pregledala le razvoj med letom 2009 in OPP, za oceno škode pa je treba upoštevati celoten razvoj industrije Unije v obravnavanem obdobju, tj. med letom 2007 in OPP. Kot je pojasnjeno (glej uvodne izjave 43 do 49, so se v obravnavanem obdobju vsi kazalniki škode, ki jih je navedel kitajski izvoznik, razvijali v negativno smer.
(61)
Poleg tega je isti izvoznik trdil, da Komisija ni razlikovala med škodljivimi učinki dampinškega uvoza in drugimi učinki, zlasti upadom povpraševanja kot posledico gospodarske krize. Čeprav se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju res zmanjšala za 40 %, so kitajski izvozniki v istem obdobju na račun industrije Unije pridobili znaten tržni delež. Poleg tega je treba opozoriti, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 58, da je bil učinek dampinškega uvoza pravzaprav bolj škodljiv v obdobju majhnega povpraševanja.
Zato je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije v OPP kljub veljavnim protidampinškim ukrepom utrpela znatno škodo.
5. Vpliv dampinškega uvoza in drugih dejavnikov
5.1 Vpliv dampinškega uvoza
(62)
Kljub zmanjšanju potrošnje v Evropski uniji v obravnavanem obdobju se obseg uvoza iz zadevne države ni ustrezno zmanjševal, zato se je tržni delež kitajskega uvoza še naprej povečeval. Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je bilo nelojalno nižanje cen in nelojalno nižanje ciljnih cen izračunano na podlagi najboljših dostopnih dejstev, ki so vključevali različne vire informacij, tj. Eurostatove podatke, ponudbe kitajskih proizvajalcev izvoznikov, kot sta jih predložila vložnika, ter izvozne fakture, ki so jih predložili carinski organi držav članic. Ugotovljeno je bilo, da je uvoz iz zadevne države jasno nelojalno znižal cene industrije Unije za od 43 % do 78 %, odvisno od uporabljenega vira informacij.
5.2 Uvoz iz drugih držav
(63)
Uvoz iz drugih držav je zelo majhen in se je med letom 2007 in OPP zmanjšal za 79 %. Prav tako se je v OPP zmanjšal tržni delež uvoza iz drugih držav. Zaradi zaupnosti (industrijo Unije sestavljata dva proizvajalca) so spodaj objavljeni samo kazalniki.
Tabela 15
2007
2008
2009
OPP
Obseg uvoza iz drugih držav (v kosih)
Indeks (2007 = 100)
100
60
6
21
Tržni delež uvoza iz drugih držav
Indeks (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Sklep
(64)
Kot je prikazano v uvodni izjavi 41, se je uvoz iz zadevne države kljub znatnemu zmanjšanju potrošnje Unije v obravnavanem obdobju povečal v smislu tržnega deleža. Tako se je v OPP tržni delež kitajskega uvoza povečal na 83 % potrošnje Unije. Povečan pritisk v smislu obsega kljub splošnemu zmanjšanju povpraševanja je povezan z znatno nižjimi kitajskimi uvoznimi cenami v Unijo, kar je občutno nelojalno znižalo cene industrije Unije. Zato je bilo ugotovljeno, da obstaja vzročna povezava med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je v OPP utrpela industrija Unije.
F. VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE
1. Uvodne opombe
(65)
Kot je bilo že navedeno, uvedeni protidampinški ukrepi industriji Unije niso omogočili okrevanja od povzročene škode.
2. Verjeten razvoj kitajskega izvoza v primeru razveljavitve ukrepov
(66)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 27, so v LRK na voljo ogromne proizvodne zmogljivosti. Raven proizvodnje leta 2008 in 2009 je znašala 1,5 milijona enot oz. 800 000 enot, kar je dvakrat več od celotnega trga Unije. Poleg tega je bil le omejen del kitajske proizvodnje (14 % leta 2008 in 23 % leta 2009) prodan na kitajskem domačem trgu. Brez ukrepov bi bile torej znatne dodatne količine kitajskih ročnih vozičkov za premeščanje palet preusmerjene na trg Unije.
(67)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 31, so kitajske izvozne cene v EU na splošno usklajene s povprečnimi kitajskimi izvoznimi cenami v vse tretje države. Vendar je mogoče sklepati, da bi v primeru razveljavitve ukrepov vsaj del kitajskega izvoza v tretje države, razen v EU ali ZDA (40 % celotnega kitajskega izvoza), lahko bil preusmerjen v EU. Tak razvoj dogodkov je verjeten, ne le zato, ker bi se pri odsotnosti ukrepov lahko dosegle višje cene, ampak zlasti zaradi razdrobljenosti izvoza v tretje države. Glede na pomembnost trga Unije in že vzpostavljene prodajne poti bi bilo preprosteje upravljati en izvozni cilj namesto trgov številnih različnih držav.
3. Sklep
(68)
Glede na ugotovitve iz uvodnih izjav 66 in 67 se zato ugotavlja, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov verjetno nadaljevala znatna škoda, ugotovljena v OPP. To bo najverjetneje vodilo k nadaljnjemu slabšanju gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije in bi lahko srednjeročno celo ogrozilo njen obstoj.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(69)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.
(70)
Opozoriti je treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.
(71)
Na podlagi navedenega je bilo proučeno, ali bi bilo mogoče v tem posebnem primeru kljub ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja škodljivega dampinga nedvoumno skleniti, da ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(72)
Industrija Unije je nenehno izgubljala tržni delež, tržni delež uvoza iz obravnavane države pa se je v obravnavanem obdobju bistveno povečal. Dva od prvotnih štirih proizvajalcev Unije sta prenehala s proizvodnjo preiskovanega izdelka. Poleg tega je industrija Unije v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo. Brez ukrepov bi bila industrija Unije verjetno v še slabšem položaju.
3. Interes uvoznikov in uporabnikov
(73)
Nobeden od kontaktiranih nepovezanih uvoznikov in uporabnikov ni bil pripravljen sodelovati. Opozoriti je treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da bo vpliv ukrepov na uporabnike neznaten. Kljub temu, da so ukrepi v veljavi že pet let, se je dobava uvoznikov/uporabnikov v Uniji zlasti iz LRK nadaljevala. Prav tako ni bilo znakov o težavah pri iskanju drugih virov. Poleg tega je treba opozoriti, da se uporabniki, ki so sodelovali v prvotni preiskavi, niso opredelili glede uvedbe ukrepov, zato je bilo sklenjeno, da ročni vozički za premeščanje palet niso pomemben del njihovega poslovanja. V tem pregledu niso bili ugotovljeni znaki o nasprotnem. Zato se ugotovi, da ohranitev protidampinških ukrepov ne bi smela imeti resnega učinka na položaj uvoznikov/uporabnikov v Uniji. Dejansko bi kitajski dampinški uvoz brez ukrepov lahko monopoliziral trg ročnih vozičkov za premeščanje palet v Uniji.
4. Sklep
(74)
Iz navedenega ni mogoče jasno sklepati, da ohranjanje veljavnih protidampinških ukrepov ne bi bilo v interesu Unije.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(75)
Vse strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno.
(76)
Industrija Unije je v pripombah k razkritju poudarila, da so ravni dampinga in nelojalnega nižanja cen, ugotovljene v pregledu, precej višje kot v prvotni preiskavi in da je dampinški kitajski uvoz predstavljal znaten pritisk. Industrija Unije je zato predlagala, naj Komisija premisli o ponovni oceni ravni protidampinških dajatev. Glede na te pripombe in ugotovitve tega pregleda se razmišlja o možnosti začetka popolnega vmesnega pregleda, omejenega na damping.
(77)
Iz navedenega sledi, kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz LRK. Treba je opozoriti, da gre pri teh ukrepih za različne stopnje dajatve ad valorem.
(78)
Opozarja se, da so bili z Uredbo (ES) št. 499/2009 ukrepi, ki so predmet tega pregleda, razširjeni na uvoz istega izdelka, poslanega iz Tajske, ne glede na to, ali je deklariran kot s poreklom iz Tajske ali ne. V zvezi s tem v okviru tega pregleda ni bil predložen noben nov element. Dokončno protidampinško dajatev, ki znaša 46,7 % in se uporablja „za vse druge družbe“ za uvoz s poreklom iz LRK, je zato treba razširiti na uvoz istega izdelka, poslanega iz Tajske, ne glede na to, ali je deklariran kot s poreklom iz Tajske ali ne.
(79)
Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe v skladu s to uredbo se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(80)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo (8) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, kakor sta šasija in hidravlika, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 8427 90 00 (oznaki TARIC 8427900011 in 8427900019) in ex 8431 20 00 (oznaki TARIC 8431200011 in 8431200019), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Za namen te uredbe so ročni vozički za premeščanje palet transportne naprave, opremljene z dvižnimi vilicami za manipuliranje palet, namenjene temu, da jih upravljavec na tleh s premičnim krmilom potiska, vleče ali krmili na gladki, ravni in trdi površini. Ročni vozički za premeščanje palet imajo le eno funkcijo, in sicer da omogočijo dvigovanje tovora z zamahovanjem krmila do višine, primerne za prevažanje, in nimajo nobenih drugih dodatnih funkcij ali uporab, kot na primer (i) za premeščanje ali dvigovanje tovora na višji nivo ali za pomoč pri skladiščenju tovora (dvigalne naprave), (ii) za nakladanje ene palete na drugo (nakladalniki), (iii) za dvigovanje tovora na delovno površino (škarjasta dvigala) ali (iv) za dvigovanje in tehtanje tovora (vozički za tehtanje).
2. Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:
Družba
Stopnja dajatve
(%)
Dodatna oznaka TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, LRK
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, LRK
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, LRK
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, LRK
7,6
A603
Vse druge družbe
46,7
A999
3. Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“, kot je določena v odstavku 2, se razširi na ročne vozičke za premeščanje palet in njihove osnovne dele, to sta šasija in hidravlika, kakor so opredeljeni v odstavku 1, uvrščeni pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00 (oznaki TARIC 8427900011 in 8431200011) in poslani s Tajske, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Tajske ali ne.
4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Luxembourgu, 10. oktobra 2011