NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1031/2010
ze dne 12. listopadu 2010
o harmonogramu, správě a jiných aspektech dražeb povolenek na emise skleníkových plynů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 3d odst. 3 a čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2003/87/ES byla revidována a změněna směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/101/ES ze dne 19. listopadu 2008, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem začlenění činností v oblasti letectví do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (2), a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2003/87/ES s cílem zlepšit a rozšířit systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (3). Jedním ze zlepšení, která jsou v revizi směrnice 2003/87/ES stanovena, je skutečnost, že základním způsobem přidělování by mělo být dražení, neboť je nejjednodušším a podle všeobecného mínění hospodářsky nejúčinnějším prostředkem. Účinnost systému pro obchodování s emisemi spočívá v jasném signálu o ceně uhlíku, aby bylo dosaženo snížení emisí skleníkových plynů s co nejmenšími náklady. Dražba by tento signál o ceně uhlíku měla podpořit a posílit.
(2)
Podle čl. 10 odst. 1 směrnice 2003/87/ES draží členské státy povolenky, na které se vztahuje kapitola III této směrnice a které nejsou přiděleny bezplatně. Proto musí členské státy dražit povolenky, které nejsou přiděleny bezplatně. Nemohou použít jiné způsoby přidělování a ani by nemohly povolenky, které nebyly bezplatně přiděleny, namísto vydražení zadržet nebo zrušit.
(3)
V čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES jsou stanoveny různé cíle dražebního procesu. Tento proces by měl být předvídatelný, zejména pokud jde o načasování a sled dražeb a o předpokládaný objem povolenek, jež budou v dražbách nabízeny. Dražby by měly být pořádány tak, aby malé a střední podniky, na které se systém obchodování s emisemi vztahuje, měly k dražbám plný, náležitý a spravedlivý přístup, aby byl zaručen přístup malým producentům emisí, aby účastníci měli ve stejný okamžik přístup k informacím, aby účastníci dražby nenarušovali a aby organizace dražeb a účast na nich byla efektivní z hlediska nákladů a předcházelo se zbytečným administrativním nákladům.
(4)
Tyto cíle by měly být chápány v souvislosti s všeobecnými záměry revize směrnice 2003/87/ES, mezi něž mimo jiné patří lepší harmonizace, zabránění narušení hospodářské soutěže a větší předvídatelnost, které by měly posílit signál o ceně uhlíku, aby bylo dosaženo snížení emisí s co nejmenšími náklady. Zvýšené úsilí o snížení emisí vyžaduje nejvyšší možný stupeň hospodářské výkonnosti na základě plně harmonizovaných podmínek přidělování v rámci Unie.
(5)
Podle ustanovení čl. 3d odst. 1 směrnice 2003/87/ES se v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 vydraží 15 % povolenek, na které se vztahuje kapitola II uvedené směrnice, přičemž podle ustanovení čl. 3d odst. 2 se v období následujícím po 1. lednu 2013 vydraží stejný procentní podíl povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES. V čl. 3d odst. 3 se požaduje přijetí nařízení obsahujícího podrobná ustanovení pro dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a které nemusí být vydány zdarma, prováděné členskými státy podle čl. 3d odst. 1 a 2 nebo čl. 3f odst. 8 směrnice 2003/87/ES.
(6)
Podle většiny zúčastněných stran zapojených do konzultace před přijetím tohoto nařízení, naprosté většiny členských států a posouzení dopadů provedeného Komisí lze všeobecných cílů přezkumu směrnice 2003/87/ES nejlépe dosáhnout společnou infrastrukturou dražebního procesu, kdy jsou dražby konány společnou dražební platformou. Tento přístup zamezuje narušování vnitřního trhu. Umožňuje nejvyšší možný stupeň hospodářské výkonnosti a povoluje přidělování povolenek při dražbě na základě plně harmonizovaných podmínek v rámci Unie. Navíc konání dražeb prostřednictvím společné dražební platformy nejlépe posiluje signál o ceně uhlíku, který vyžadují hospodářské subjekty k investičním rozhodnutím nezbytným k tomu, aby dosáhly snížení emisí skleníkových plynů s co nejmenšími náklady.
(7)
Podle většiny zúčastněných stran zapojených do konzultace před přijetím tohoto nařízení, naprosté většiny členských států a posouzení dopadů provedeného Komisí lze společnou infrastrukturou dražebního procesu, kdy jsou dražby konány společnou dražební platformou, nejlépe dosáhnout i cílů uvedených v čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Tento přístup představuje nákladově nejefektivnější prostředek dražení povolenek bez zbytečné administrativní zátěže, která by nutně vyplynula z použití více dražebních infrastruktur. Jedná se o nejlepší způsob poskytnutí otevřeného, transparentního a nediskriminačního přístupu k dražbám, jak právně, tak fakticky. Tento společný přístup by zajistil předvídatelnost kalendáře dražeb a nejlépe by posílil zřetelnost signálu o ceně uhlíku. Společná dražební infrastruktura je důležitá zejména pro poskytování spravedlivého přístupu malým a středním podnikům, na které se systém obchodování s emisemi vztahuje, a přístupu malým producentům emisí. Náklady na seznámení se s více než jednou dražební platformou a na registraci a účast ve více než jedné dražební platformě by pro tyto společnosti byly zvláště zatěžující. Společná dražební platforma usnadňuje co nejširší účast v rámci Unie, a tím nejlépe zmírňuje riziko toho, že uživatelé naruší fungování dražeb jejich využitím k praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužívání trhu.
(8)
Nicméně s cílem zmírnit riziko omezené hospodářské soutěže na trhu s uhlíkem toto nařízení stanoví možnost, aby členské státy vystoupily ze společné dražební platformy tím, že jmenují své vlastní dražební platformy pod podmínkou, že tyto alternativní platformy jsou uvedeny na seznamu v příloze tohoto nařízení. Uvedení na seznam by mělo vycházet z oznámení alternativní platformy jmenujícím členským státem Komisi. Tato možnost však nevyhnutelně předpokládá jen neúplnou harmonizaci dražebního procesu, a proto by opatření zavedená tímto nařízením měla být přezkoumána během počátečního pětiletého období a po konzultaci se zúčastněnými stranami s cílem provést veškeré změny, jež budou vzhledem k nabytým zkušenostem považovány za nezbytné. Poté, co Komise obdrží od členského státu oznámení v souvislosti s alternativní platformou, měla by bez zbytečného odkladu jednat s cílem tuto alternativní platformu uvést na seznam.
(9)
Kromě toho by měl mít členský stát možnost požádat subjekt sledující dražby, aby vypracoval zprávu o fungování dražební platformy, již má v úmyslu jmenovat, například při přípravě změn tohoto nařízení s cílem uvést alternativní dražební platformy na seznam. Subjekt sledující dražby by měl dále pravidelně přezkoumávat slučitelnost všech dražebních platforem s tímto nařízením a s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES a podávat o tom zprávu členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě. Tento přezkum by měl zahrnout vliv dražeb na postavení dražebních platforem na sekundárním trhu. Aby se zabránilo tomu, že by členské státy zůstaly nevědomky členem některé dražební platformy i po skončení jejího jmenovacího období, měly by veškeré smlouvy o jmenování dražební platformy obsahovat příslušná ustanovení, na jejichž základě by dražební platforma musela předat všechen hmotný a nehmotný majetek nezbytný ke konání dražeb jejím nástupcem.
(10)
Volba počtu dražebních platforem a typu subjektu, který se může stát dražební platformou, jsou podkladem pro ustanovení přijatá v tomto nařízení, která se týkají předvídatelného kalendáře dražeb, jakož i pro opatření týkající se přístupu k dražbám, pro způsob pořádání dražeb a pro ustanovení o správě zajištění, plateb a dodání a o dohledu nad dražbami. Tato ustanovení by nemohla být přijata Komisí v plně harmonizovaném nařízení bez znalosti počtu dražebních platforem a zvláštních schopností subjektu vybraného ke konání dražeb. Z tohoto důvodu vycházejí opatření přijatá v tomto nařízení z toho, že dražby jsou konány prostřednictvím společné dražební platformy, jež by měla stanovit postup pro zjišťování počtu a kvality jiných dražebních platforem, které se členský stát případně rozhodne používat.
(11)
Vzhledem k omezením nastíněným v 10. bodu odůvodnění, je vhodné, aby uvedení alternativní dražební platformy na seznam v příloze tohoto nařízení podléhalo podmínkám nebo povinnostem. Uvedením alternativní platformy v příloze tohoto nařízení není dotčena pravomoc Komise navrhnout odstranění dražební platformy ze seznamu v případě, že poruší toto nařízení nebo cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Jestliže alternativní dražební platforma na seznamu uvedena není, měl by dražící členský stát své povolenky dražit prostřednictvím společné dražební platformy. Komise by měla v nařízení Komise přijatém podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES stanovit opatření k pozastavení výkonu procesů vztahujících se k dražbě povolenek v situaci, kdy alternativní platforma porušuje toto nařízení nebo cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.
(12)
Podrobná ustanovení týkající se dražebního procesu, který bude pořádán alternativní dražební platformou by měla být posouzena Komisí a měla by být konzultována s výborem uvedeným v čl. 23 odst. 3 směrnice 2003/87/ES v souladu s regulativním postupem s kontrolou podle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Toto posouzení je nezbytné k zajištění toho, aby jmenování alternativní dražební platformy, jež každý členský stát, který se pro alternativní platformu rozhodne, provádí na vnitrostátní úrovni, podléhalo podobné úrovni kontroly, jaké podléhá jmenování společné dražební platformy v rámci společného postupu stanoveného tímto nařízením. Členské státy, jež se účastní společného zadání společné dražební platformy, tak činí společně s Komisí, která bude do celého zadávacího řízení zapojena. Navíc členským státům, které se rozhodnou pro alternativní platformu, bude ve společném zadávacím řízení udělen status pozorovatele s výhradou vhodných podmínek, které Komise sjedná s účastnícími se členskými státy v dohodě o společném zadávacím řízení.
(13)
Toto nařízení by se mělo vztahovat na dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a kapitola III směrnice 2003/87/ES, podle případu od 1. ledna 2012 a od 1. ledna 2013. V zájmu zajištění řádného fungování trhů s uhlíkem a elektřinou by se nařízení mělo v případě nutnosti vztahovat i na dražby povolenek uvedených v kapitole III směrnice 2003/87/ES v období před rokem 2013.
(14)
Z důvodů zjednodušení a přístupnosti by vydražené povolenky měly být k dispozici pro dodání nejpozději do pěti obchodovacích dnů. Takto krátké termíny dodání by omezily potenciální negativní dopad na hospodářskou soutěž mezi dražebními platformami a místy obchodování na druhotném trhu s povolenkami. Navíc je tento způsob jednodušší a podporuje širokou účast, čímž zmírňuje riziko zneužívání trhu a lépe zajišťuje přístupnost malým a středním podnikům, na které se systém vztahuje, a malým producentům emisí. Spíše než poskytování forwardů a futures v dražbách by měl trh nabídnout optimální řešení v reakci na poptávku po derivátech povolenek. Je vhodné umožnit výběr mezi dvoudenním spotem a pětidenními futures, který bude proveden v průběhu jmenování dražební platformy s cílem posoudit nejlepší řešení výběru optimálního draženého produktu. Zatímco dvoudenní spot není finanční nástroj ve smyslu právních předpisů Unie o finančním trhu, pětidenní futures finančním nástrojem ve smyslu právních předpisů Unie o finančním trhu jsou.
(15)
Volba toho, zda by dražený produkt měl být finančním nástrojem, by měla být součástí postupů výběru dražební platformy a měla by být provedena na základě celkového posouzení nákladů a přínosů řešení nabídnutých uchazeči, kteří se účastní zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže. Toto posouzení by se mělo zejména týkat efektivnosti nákladů, spravedlivého přístupu malých a středních podniků, na které se systém vztahuje, a malých producentů emisí, odpovídajících ochranných opatření a dohledu nad trhem.
(16)
Dokud nebudou zavedena právní opatření a technické prostředky nezbytné pro dodání povolenek, je vhodné stanovit alternativní prostředky dražby povolenek. Za tímto účelem toto nařízení stanoví možnost dražby futures a forwardů s dodáním nejpozději do 31. prosince 2013. Tyto futures a forwardy jsou finanční nástroje, které umožňují dražiteli a nabízejícím požívat ochrany podobné té, již mají k dispozici v souvislosti s předpisovým rámcem vztahujícím se na finanční trhy. Pro účely tohoto nařízení se futures liší od forwardů tím, že zatímco futures podléhají hotovostnímu variačnímu dozajištění, u forwardů je variační dozajištění zajištěno poskytnutým nehotovostním zajištěním. Je vhodné poskytnout členským státům možnost výběru toho, který typ produktu pro dražby povolenek použijí, a to v souladu s tím, který způsob krytí nejlépe vyhovuje jejich rozpočtové situaci. Pokud by bylo třeba uchýlit se k takovýmto alternativním způsobům dražby povolenek, futures a forwardy by byly draženy prozatímně prostřednictvím jedné nebo dvou dražebních platforem.
(17)
S ohledem na požadovanou jednoduchost, spravedlivost, efektivitu nákladů a potřebu zmírnit riziko zneužívání trhu by dražby měly být prováděny formou jednoho kola, zapečetěné nabídky a jednotné ceny. Vyrovnané nabídky by navíc měly být řešeny namátkově, protože to vytváří nejistotu pro nabízející tím, že postup, kdy se předem domluví na ceně nabídky, činí neudržitelným. Lze předpokládat, že dražební zúčtovací cena je úzce sladěna s cenou převládající na sekundárním trhu, zatímco dražební zúčtovací cena, která je výrazně nižší než cena převládající na sekundárním trhu, může naznačovat nedostatek v konání dražby. Pokud by takováto dražební zúčtovací cena byla přijata za převládající, mohlo by dojít ke zkreslení signálu o ceně uhlíku, narušení trhu s uhlíkem a k tomu, že nebude zajištěno, aby nabízející za povolenky zaplatili reálnou hodnotu. Za takové situace by proto dražba měla být zrušena.
(18)
Je žádoucí poměrně vysoká četnost dražeb, aby se omezil dopad dražeb na fungování sekundárního trhu, nicméně při současném zajištění dostatečné velikosti dražeb, která přiláká dostatečnou účast. Poměrně vysoká četnost snižuje riziko zneužívání trhu, protože snižuje hodnotu, o kterou nabízejícím při jednotlivých dražbách jde, a zvyšuje jejich pružnost při využívání pozdějších dražeb k úpravě svých obchodních pozic. Z těchto důvodů by toto nařízení mělo stanovit nejméně týdenní četnost dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES. Vzhledem k mnohem menšímu objemu povolenek, na které se vztahuje kapitola II uvedené směrnice, je vhodné, aby tyto povolenky byly draženy alespoň jednou za dva měsíce.
(19)
Aby byla zajištěna předvídatelnost sekundárního trhu, mělo by toto nařízení stanovit následující pravidla a postupy. Zaprvé by mělo ihned poté, co to bude po přijetí tohoto nařízení proveditelné, určit objemy všech povolenek, které se mají dražit v letech 2011 a 2012. Takto určené objemy a dražené produkty, jejichž prostřednictvím se mají dražit, budou uvedeny v příloze tohoto nařízení. Zadruhé by mělo stanovit jasná a transparentní pravidla, která určí objem povolenek určených k dražbě v jednotlivých následujících letech. Zatřetí by mělo obsahovat pravidla a postupy pro vytvoření podrobného kalendáře dražeb na jednotlivé kalendářní roky s veškerými důležitými informacemi o každé jednotlivé dražbě, a to s dostatečným předstihem před začátkem příslušného kalendářního roku. Jakékoli následné změny kalendáře dražeb by měly být možné pouze v omezeném počtu předepsaných situací. Veškeré úpravy by měly probíhat způsobem, který co nejméně ovlivní předvídatelnost kalendáře dražeb.
(20)
Objem povolenek určených k dražbě v každém roce by měl v zásadě odpovídat objemu povolenek přidělených na daný rok. Povolenky, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které se mají dražit v letech 2011 a 2012, jsou výjimkou. S ohledem na předpokládanou dostupnost povolenek převáděných z druhého do třetího obchodovacího období, předpokládanou dostupnost certifikovaných snížení emisí, neboli CER, a předpokládaný objem povolenek určených k prodeji v souladu s čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES je vhodné zabývat se dopadem „dřívějších dražeb“ uspořádaných v letech 2011 a 2012 novým vyvážením objemu povolenek určených k dražbě v letech 2013 a 2014.
(21)
V souladu s poptávkou na sekundárním trhu by měl být objem povolenek určených k dražbě v každém roce rovnoměrně rozložen do průběhu celého roku.
(22)
Je vyžadován otevřený přístup s cílem podpořit účast a zajistit výsledek dražby na základě hospodářské soutěže. Předpokladem pro zajištění účasti na dražbách a výsledku dražeb na základě hospodářské soutěže je rovněž důvěra v integritu dražebního procesu, zejména v souvislosti s účastníky, kteří se dražby snaží narušit tím, že je využívají jako prostředku k praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužívání trhu. Zajištění integrity dražeb vyžaduje, aby přístup k dražbám podléhal minimálním požadavkům na přiměřenou hloubkovou kontrolu klienta. V zájmu zajištění nákladové efektivnosti těchto kontrol by měla být přiznávána způsobilost k žádosti o povolení k účasti v dražbách snadno určitelným a dobře definovaným kategoriím účastníků, zejména provozovatelům stacionárních zařízení a provozovatelům letadel, na které se vztahuje systém pro obchodování s emisemi, a regulovaným finančním subjektům, jako jsou investiční podniky a úvěrové instituce. Způsobilá k žádosti o povolení k podávání nabídek při dražbách by měla být také obchodní seskupení provozovatelů nebo provozovatelů letadel, např. partnerství, společné podniky a konsorcia jednající jako zástupci svých členů. Proto by bylo rozumné vymezit způsobilost k žádosti o povolení k účasti v dražbách hned na začátku, aniž by se vyloučila možnost rozšířit přístup k dražbám na další kategorie účastníků na základě zkušeností získaných v dražbách, nebo poté, co Komise podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES prověří, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím.
(23)
Z důvodů právní jistoty by toto nařízení mělo dále stanovit, že se na dražební platformu vztahují příslušná ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (4). To je důležité zejména s ohledem na skutečnost, že dražební platforma musí zajišťovat přístup nejen investičním podnikům a úvěrovým institucím, ale i provozovatelům a provozovatelům letecké dopravy, jakož i ostatním osobám, které jsou oprávněny podávat nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem jiných subjektů, které samy nepodléhají směrnici 2005/60/ES.
(24)
Toto nařízení by mělo účastníkům poskytnout volbu přístupu k dražbám přímo přes internetové nebo vyhrazené připojení, prostřednictvím oprávněných finančních zprostředkovatelů, nad nimiž je vykonáván dohled, nebo jiných osob, které jsou členskými státy oprávněny k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem klientů své hlavní činnosti, pokud jejich hlavní činností není poskytování investičních a bankovních služeb a pokud tyto jiné osoby splňují opatření na ochranu investorů a opatření pro hloubkovou kontrolu klienta rovnocenná těm, jež se vztahují na investiční podniky.
(25)
Zařazením jiných osob oprávněných členskými státy na seznam osob způsobilých k žádosti o povolení k podávání nabídek má být zajištěn nepřímý přístup provozovatelům a provozovatelům letadel nejen prostřednictvím finančních zprostředkovatelů, ale i prostřednictvím jiných zprostředkovatelů, s nimiž mají trvající klientský vztah, např. jejich dodavatelů energie nebo paliva, kteří jsou vyjmuti z oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (5) podle čl. 2 odst. 1 písm. i) uvedené směrnice.
(26)
Z hlediska právní jistoty a transparentnosti by toto nařízení mělo obsahovat podrobná ustanovení o jiných aspektech dražeb, jako jsou velikost lotů, možnost stáhnout nebo upravit podané nabídky, měna použitá pro podávání nabídek a pro platbu, předkládání a zpracovávání žádostí o povolení k podávání nabídek a odmítnutí, zrušení nebo pozastavení povolení.
(27)
Každý členský stát by měl jmenovat dražitele, který bude zodpovědný za dražby povolenek jménem jmenujícího členského státu. Dražební platforma by měla být zodpovědná pouze za konání dražeb. Mělo by být umožněno, aby téhož dražitele jmenoval více než jeden členský stát. Dražitel by měl jednat samostatně jménem každého jmenujícího členského státu. Měl by odpovídat za dražby povolenek na dražební platformě a za příjem a vyplácení výnosů z dražeb, které připadají jednotlivým jmenujícím členským státům, příslušnému členskému státu. U smluv mezi členskými státy a jejich dražitelem je důležité, aby byly slučitelné se smlouvami mezi dražitelem a dražební platformou a aby v případě sporu byly rozhodující druhé z uvedených smluv.
(28)
Dále je nezbytné, aby dražitel jmenovaný členským státem, který se neúčastní společné dražební platformy a který jmenuje svou vlastní dražební platformu, získal povolení nejen od dražební platformy jmenované příslušným členským státem, ale i od společné dražební platformy. To je žádoucí pro zajištění hladkého přechodu z alternativní dražební platformy na společnou dražební platformu, pokud je to vyžadováno zejména v případě, že dražební platforma není uvedena na seznamu v příloze tohoto nařízení.
(29)
Požadavek, aby dražební platforma byla regulovaným trhem, vychází ze snahy využít ke správě dražeb organizační infrastrukturu dostupnou na sekundárním trhu. Regulované trhy jsou vázány zejména směrnicí 2004/39/ES a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (6) s cílem zajistit řadu záruk při provádění jejich operací. Tyto záruky zahrnují opatření k odhalování a řešení potenciálních negativních důsledků, které by na provoz regulovaného trhu nebo jeho účastníky mohl mít jakýkoli střet zájmů, opatření k odhalování a řízení rizik, kterým jsou vystaveni, a k zavedení účinných opatření k jejich zmírnění, opatření k zavedení mechanismů řádného řízení technických operací systému, včetně nouzových opatření pro případ narušení systémů obchodování, opatření k vytvoření transparentních a pevně stanovených pravidel a postupů zajišťujících spravedlivé a řádné obchodování a stanovících objektivní kritéria pro efektivní provádění příkazů, opatření umožňující efektivní a včasné dokončení transakcí prováděných v rámci jejich systémů a opatření dávající k dispozici dostatečné finanční zdroje umožňující řádné fungování trhu s ohledem na povahu a rozsah transakcí uzavíraných na trhu a rozsah a stupeň rizik, kterým jsou vystaveni.
(30)
Požadavek, aby dražební platforma byla regulovaným trhem, má několik dalších výhod. Umožňuje spolehnout se na organizační infrastrukturu, zkušenosti, schopnosti a transparentní povinná provozní pravidla trhu. To má mimo jiné význam pro zúčtování a vypořádání transakcí, jakož i pro sledování souladu s pravidly samotného trhu a s jinými právními závazky, např. zákazem zneužívání trhu a zajištěním mechanismů mimosoudního urovnávání sporů. Tento způsob je nákladově efektivní a pomáhá chránit provozní integritu dražeb. Pravidla týkající se střetu zájmů regulovaných trhů vyžadují, aby byl dražitel nezávislý na dražební platformě, jejích vlastnících nebo jejím organizátorovi trhu, aby nebylo narušeno správné fungování regulovaného trhu. Navíc mnoho potenciálních účastníků dražeb již bude členy nebo účastníky různých regulovaných trhů působících na sekundárním trhu.
(31)
Podle směrnice 2004/39/ES jsou regulované trhy a jejich organizátoři povolováni a je nad nimi vykonáván dohled příslušnými vnitrostátními orgány členského státu, ve kterém je regulovaný trh nebo jeho organizátor registrován nebo kde má sídlo (tj. domovský členský stát). Aniž jsou dotčena příslušná ustanovení směrnice 2003/6/ES, zejména trestní sankce stanovené ve vnitrostátních právních předpisech o zneužívání trhu, je právem uplatňovaným na regulované trhy veřejné právo domovského členského státu, takže podléhají jurisdikci správních soudů v domovském členském státě, jak stanoví vnitrostátní právní předpisy. Tento předpisový rámec se vztahuje na obchodování, a nikoli na dražby, a pouze na finanční nástroje, a nikoli na spotové produkty. Z důvodů právní jistoty je proto vhodné v tomto nařízení stanovit, aby domovský členský stát regulovaného trhu, který je jmenován jako dražební platforma, zajistil, aby jeho vnitrostátní právo rozšířilo příslušná ustanovení výše zmíněného předpisového rámce i na dražby konané dražební platformou, která spadá pod jeho jurisdikci. Dále by toto nařízení mělo vyžadovat, aby dražební platforma stanovila mimosoudní řešení sporů a aby dotyčný členský stát stanovil právo na odvolání vůči rozhodnutím mechanismu mimosoudního řešení sporů u příslušných soudů bez ohledu na to, zda je draženým produktem finanční nástroj nebo spotová smlouva.
(32)
Hospodářská soutěž mezi různými potenciálními dražebními platformami musí být zajištěna zadávacím řízením na základě hospodářské soutěže na jmenování dražební platformy, jestliže to vyžaduje unijní nebo vnitrostátní právo zadávání veřejných zakázek. Dražební platforma by měla být připojena alespoň k jednomu systému zúčtování nebo systému vypořádání. K dražební platformě může být připojen více než jeden systém zúčtování nebo systém vypořádání. Jmenování společné dražební platformy by mělo platit po omezené období nejvýše pěti let. Jmenování alternativních dražebních platforem by mělo platit po omezené období nejvýše tří let, které lze prodloužit o další dva roky a během něhož by měla být přezkoumána opatření, jimiž se řídí všechny dražební platformy. Stanovení tříletého období pro alternativní dražební platformu má zajistit minimální délku jmenovacího období alternativní dražební platformy a zároveň umožnit členskému státu připojit se po uplynutí tříletého období ke společné dražební platformě, pokud se tak rozhodne, aniž je dotčena možnost jmenujícího členského státu prodloužit jmenování alternativní platformy o další dva roky, dokud Komise nepředloží výsledky přezkumu. Po uplynutí každého jmenovacího období by mělo být uspořádáno nové zadávací řízení na základě hospodářské soutěže, jestliže to vyžaduje unijní nebo vnitrostátní právo zadávání veřejných zakázek. Očekává se, že dopad na sekundární trh plynoucí z výběru společné dražební platformy pro vykonávání dražeb bude omezený, protože by měly být draženy pouze povolenky s dodáním nejpozději do pěti dnů.
(33)
Provádění dražeb, vytvoření a správa kalendáře dražeb a různé další úkoly týkající se dražeb, jako je správa aktualizované internetové stránky přístupné v celé Unii, vyžadují společný postup členských států a Komise ve smyslu čl. 91 odst. 1 třetího pododstavce nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7) (finanční nařízení). Potřeba společného postupu vychází z unijního rámce systému pro obchodování s emisemi, ze všeobecných cílů politiky přezkumu směrnice 2003/87/ES a ze skutečnosti, že Komise je podle směrnice 2003/87/ES přímo odpovědná za podrobné provádění řady prvků systému pro obchodování s emisemi, které mají přímý dopad zejména na kalendář dražeb a na sledování dražeb. Z tohoto důvodu by toto nařízení mělo stanovit, aby zadávací řízení na základě hospodářské soutěže na jmenování společné dražební platformy a subjektu sledujícího dražby probíhalo formou společného zadávacího řízení Komise a členských států ve smyslu článku 125c nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8). Článek 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 dovoluje používat pravidla zadávání zakázek vztahující se na Komisi pro společné zadávání zakázek mezi členskými státy a Komisí. S ohledem na unijní rámec zadávání zakázek je vhodné uplatnit na společné zadávací řízení v příslušné míře pravidla zadávání zakázek obsažená ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Toto nařízení by mělo určit dražební služby, které mají zadávat členské státy, a služby technické podpory, které má zadávat Komise, a to zejména s ohledem na případné rozhodnutí o dokončení nehotových příloh tohoto nařízení, na vhodnou četnost dražeb, na koordinaci kalendářů dražeb různých dražebních platforem, na stanovení maximální velikosti nabídky a na změny nařízení, především pokud jde o propojení s jinými systémy a službami s cílem podpořit správné porozumění pravidlům dražeb uplatňovaným mimo Unii. Je vhodné, aby Komise tyto služby zadala společné dražební platformě, která má nejvíce zkušeností s pořádáním dražeb jménem více než jednoho členského státu. Tím není dotčena možnost konzultace s jinými dražebními platformami nebo s jinými zúčastněnými stranami.
(34)
Dražební platformy by měly být zadávány pomocí otevřeného a transparentního výběrového řízení na základě hospodářské soutěže, pokud jmenování dražební platformy členským státem, který se neúčastní společného postupu, nepodléhá pravidlům zadávání zakázek podle unijního i vnitrostátního práva zadávání veřejných zakázek. Při jmenování dražebních platforem a k nim připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání by se měla vzít v potaz řešení, která nabízejí uchazeči pro zajištění efektivnosti nákladů, plného, náležitého a spravedlivého přístupu k podávání nabídek v dražbách pro malé a střední podniky a přístupu malých producentů emisí a pro zajištění silného dohledu nad dražbami včetně ustanovení mechanismu mimosoudního řešení sporů. Dražební platforma, která draží forwardy nebo futures, může být výjimečně zadána na základě toho, že smí používat přístupová opatření, platební a dodací podmínky a pravidla pro dohled nad trhem, která platí na sekundárním trhu. Zvláštní postupy, které je třeba dodržovat při výběru společné dražební platformy, by měly být upřesněny v dohodě uzavřené mezi Komisí a členskými státy, v níž by měla být stanovena praktická úprava vyhodnocování žádostí o účast nebo nabídek a zadání zakázky, jakož i právo rozhodné pro zakázku a soud příslušný pro řešení sporů v souladu s požadavky článku 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
(35)
S výhradou platných pravidel zadávání veřejných zakázek, včetně pravidel týkajících se zamezení střetu zájmů a zachování důvěrnosti, lze členským státům, které se neúčastní společného postupu k zadání společné dražební platformy, udělit status pozorovatele v celém společném zadávacím řízení nebo v jeho části na základě podmínek sjednaných mezi členskými státy, které se účastní společného postupu, a Komisí v dohodě o společném zadávacím řízení. Tento přístup by mohl být žádoucí pro snazší sbližování alternativních dražebních platforem se společnou dražební platformou, pokud jde o ty aspekty dražebního procesu, jež nejsou v tomto nařízení plně harmonizovány.
(36)
Je vhodné, aby členské státy, které se rozhodnou neúčastnit se společného postupu pro jmenování společné dražební platformy, avšak rozhodnou se jmenovat svou vlastní dražební platformu, informovaly v poměrně krátké době od vstupu tohoto nařízení v platnost o svém rozhodnutí Komisi. Dále musí Komise posoudit, zda členské státy, které jmenují svou vlastní dražební platformu, přijaly nezbytná opatření k zajištění toho, aby dražební proces splňoval ustanovení tohoto nařízení, jakož i cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Dále je nezbytné, aby Komise koordinovala podrobné kalendáře dražeb, které navrhují dražební platformy jiné než společná dražební platforma, s kalendáři dražeb navrhovanými společnou dražební platformou. Jakmile Komise posoudí všechny alternativní dražební platformy, měla by tyto dražební platformy, jejich jmenující členské státy a platné podmínky nebo povinnosti, včetně podmínek nebo povinností týkajících se jejich příslušných kalendářů dražeb, uvést v příloze tohoto nařízení. Uvedení na tomto seznamu neznamená, že Komise potvrzuje soulad jmenujícího členského státu s pravidly zadávacího řízení, která platí pro jmenování jimi zvolené dražební platformy.
(37)
Podle čl. 10 odst. 3 směrnice 2003/87/ES členské státy určí způsob, jakým mají být využity výnosy z dražeb povolenek. Aby se vyloučily veškeré nejasnosti, mělo by toto nařízení stanovit převod výnosů z dražeb přímo na dražitele jmenovaného každým členským státem.
(38)
S ohledem na to, že dražba povolenek spočívá v jejich primární emisi na sekundární trh, a nikoli v jejich bezplatném přidělení přímo provozovatelům a provozovatelům letadel, není vhodné vázat systém zúčtování nebo systém vypořádání povinnostmi spojenými s konkrétním uskutečněním dodání povolenek úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům v případě, kdy dodání neuskuteční z důvodu, který nemohl/nemohly ovlivnit. Toto nařízení by proto mělo stanovit, že jedinými opravnými prostředky pro úspěšné nabízející nebo jejich právní nástupce v případě, kdy nedojde k dodání vydražených povolenek, je přijetí opožděného dodání. Je však třeba umožnit, aby vydražené povolenky, které nejsou dodány včas v důsledku neúplné platby, byly draženy při následujících dražbách pořádaných stejnou dražební platformou.
(39)
Není vhodné, aby členské státy musely při dražbě skládat jiné zajištění než samotné povolenky, protože jediné závazky členských států se týkají dodání povolenek. Toto nařízení by proto mělo stanovit, že jedinou povinností členských států při dražbě dvoudenního spotu nebo pětidenních futures definovaných v tomto nařízení je dražené povolenky předem složit do úschovy na účet, který v registru Unie drží systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář/depozitáři.
(40)
Je však nezbytné, aby dražební platforma včetně k ní připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání zavedla přiměřené zajištění a veškeré další procesy řízení rizik, které zajistí, že dražitelé obdrží za povolenky vydražené za dražební zúčtovací cenu platbu v plné výši bez ohledu na to, zda je úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupce v prodlení s platbou.
(41)
Z důvodů efektivnosti nákladů by úspěšní nabízející měli mít možnost obchodovat povolenky, které jim byly při dražbě přiděleny, již před dodáním těchto povolenek. Výjimku z tohoto požadavku obchodovatelnosti lze učinit jen v případě, že jsou povolenky dodány do dvou obchodovacích dnů po dražbě. V důsledku toho toto nařízení stanoví možnost přijmout platbu od právního nástupce úspěšného nabízejícího místo od samotného úspěšného nabízejícího a uskutečňovat dodání právnímu nástupci úspěšného nabízejícího místo samotnému úspěšnému nabízejícímu. Tato možnost by však neměla vést k obcházení požadavků na způsobilost k žádosti o podávání nabídek při dražbách.
(42)
Je vhodné, aby struktura a výše poplatků uplatňovaných dražebními platformami a k nim připojeným systémem zúčtování nebo systémem vypořádání nebyly méně příznivé než srovnatelné poplatky a podmínky uplatňované na transakce na sekundárním trhu. V zájmu transparentnosti by všechny poplatky a podmínky měly být srozumitelné, podrobně rozepsané a veřejně přístupné. Obecně platí, že náklady na dražbu by měly pokrýt poplatky uhrazené nabízejícími v souladu s podmínkami smlouvy o jmenování dražební platformy. Je však důležité, aby se členské státy za účelem zadání nákladově efektivní společné dražební platformy účastnily společného postupu od počátku. Z tohoto důvodu je vhodné, aby se po členských státech, které se společného postupu účastní v pozdější fázi, mohlo požadovat, aby nesly své náklady, a aby výše těchto nákladů byla odečtena od nákladů, jež jinak nesou nabízející. Tato ustanovení by však neměla znevýhodnit členské státy, které se budou chtít společného postupu účastnit po skončení jmenovacího období alternativní dražební platformy. Členské státy by neměly být znevýhodněny ani v případě, kdy se společného postupu přechodně účastní proto, že oznámená alternativní platforma není uvedena na seznamu. Dražitel by měl v krajním případě platit pouze za přístup k dražební platformě, avšak případné náklady na systém zúčtování a vypořádání by měli podle obecné zásady nést nabízející.
(43)
Nicméně je vhodné stanovit, aby náklady na subjekt sledující dražby nesly členské státy a aby byly odečteny z výnosů z dražeb. Dále je vhodné, aby smlouva o jmenování subjektu sledujícího dražby rozlišovala mezi náklady subjektu sledujícího dražby, které se liší především podle počtu dražeb, a všemi ostatními náklady. Určení přesné hranice mezi těmito náklady by mělo být ponecháno společnému zadávacímu řízení.
(44)
Měl by být určen nestranný subjekt sledující dražby, který by sledoval soulad dražebního procesu s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES, soulad s ustanoveními tohoto nařízení a důkazy o protisoutěžním chování nebo o zneužívání trhu a podával o tom zprávy. Sledování dražeb vyžaduje společný postup členských států a Komise, jako v případě dražeb, a proto je vhodné společné zadávací řízení. Dražební platformy, dražitelé a příslušné vnitrostátní orgány odpovědné za dohled nad dražební platformou, investičními podniky nebo úvěrovými institucemi nebo jinými osobami oprávněnými podávat nabídky jménem jiných účastníků dražeb nebo za vyšetřování a trestní stíhání zneužití trhu by měli mít povinnost spolupracovat se subjektem sledujícím dražby při výkonu jeho funkcí.
(45)
Aby se zajistila nestrannost subjektu sledujícího dražby, požadavky na jmenování subjektu sledujícího dražby by měly zohledňovat nabízející s nejmenším rizikem střetu zájmů nebo zneužití trhu, zejména s ohledem na jejich případné činnosti na sekundárním trhu a na jejich vnitřní procesy a postupy pro zmírnění rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu, aniž by byla dotčena jejich schopnost včas plnit své funkce v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami.
(46)
Protisoutěžní chování a zneužívání trhu je neslučitelné se zásadami otevřenosti, transparentnosti, harmonizace a nediskriminace, které jsou základem tohoto nařízení. Toto nařízení by proto mělo obsahovat příslušná ustanovení ke zmírnění rizik takového chování při dražbách. Prvky, které pomáhají riziko zneužití trhu zmírňovat, jsou společná dražební platforma, jednoduchý způsob pořádání dražeb, relativně vysoká četnost, namátkové rozhodování vyrovnaných nabídek, odpovídající přístup k dražbám, spravedlivé zveřejňování informací a transparentnost pravidel. Finanční nástroje jako prostředky pro dražbu povolenek umožňují jak dražiteli, tak nabízejícím využívat výhod ochranných opatření, jež mají k dispozici v souvislosti s předpisovým rámcem, který se vztahuje na finanční trhy. Toto nařízení by mělo stanovit pravidla obdobná těm, jež se vztahují na finanční nástroje, s cílem zmírnit riziko zneužití trhu v případě, kdy dražený produkt finančním nástrojem není. Celý dražební proces, včetně samotných dražeb a provádění pravidel, která se na dražby vztahují, by měl posuzovat nestranný subjekt sledující dražby.
(47)
Dále je nezbytné zajistit bezúhonnost dražitele. Při jmenování dražitele by proto členské státy měly zohledňovat uchazeče, kteří vykazují nejmenší riziko střetu zájmů nebo zneužití trhu, zejména s ohledem na jejich případné činnosti na sekundárním trhu a na jejich vnitřní procesy a postupy pro zmírnění rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu, aniž by byla dotčena jejich schopnost včas plnit své funkce v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami. Důsledkem tohoto požadavku je členským státům výslovně zakázat, aby s dražitelem sdílely jakékoliv vnitřní informace o dražbách. Porušení tohoto zákazu by mělo podléhat účinným, přiměřeným a odrazujícím sankcím.
(48)
Kromě toho je žádoucí stanovit, aby dražební platforma sledovala chování nabízejících a oznamovala příslušným vnitrostátním orgánům případy zneužití trhu, praní peněz a financování terorismu v souladu s oznamovacími povinnostmi stanovenými ve směrnici 2003/6/ES a na základě oznamovacích povinností stanovených ve směrnici 2005/60/ES.
(49)
Při uplatňování vnitrostátních opatření, jimiž se v příslušné míře provádějí hlavy III a IV směrnice 2004/39/ES a směrnice 2003/6/ES do vnitrostátního práva, by příslušné orgány příslušných členských států měly náležitě zohlednit odpovídající ustanovení opatření Unie, jimiž se tyto směrnice provádějí.
(50)
Dále je žádoucí, aby toto nařízení stanovilo možnost omezit maximální velikost nabídky, kterou může jeden nabízející podat, vyjádřenou podílem z celkového objemu povolenek určených k dražbě na jednotlivých dražbách nebo v průběhu daného kalendářního roku, anebo jiná vhodná nápravná opatření. S ohledem na potenciální administrativní zátěž, kterou by tato možnost mohla způsobit, by tato možnost měla být uplatněna až poté, co bylo příslušným vnitrostátním orgánům oznámeno zneužití trhu, praní peněz a financování terorismu a co se tyto orgány rozhodly nejednat, pokud se prokáže potřeba uplatnění a účinnost této možnosti. Uplatnění této možnosti by mělo být podmíněno získáním předchozího stanoviska Komise. Před vydáním svého stanoviska by Komise měla návrh dražební platformy konzultovat s členskými státy a subjektem sledujícím dražby. Význam pro toto stanovisko bude mít rovněž vlastní posouzení Komise týkající se toho, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím trhu podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES.
(51)
Je rovněž vhodné, aby se jiné osoby, které jsou členskými státy oprávněny podávat nabídky jménem klientů své hlavní činnosti, řídily pravidly jednání stanovenými v tomto nařízení s cílem zajistit odpovídající ochranu svých klientů.
(52)
Je nezbytné, aby toto nařízení stanovilo jazykový režim vztahující se na veškeré dražební platformy, a to transparentním způsobem, který zajistí rovnováhu mezi cílem nediskriminovaného přístupu k dražbám a nákladově nejefektivnějším jazykovým režimem. Všechny dokumenty, jež nejsou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, by měly být zveřejněny v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí, konkrétně v angličtině. Použití jazyka obvyklého v oblasti mezinárodních financí již bylo stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (9).
(53)
Členské státy mohou na vlastní náklady zajistit překlad veškeré dokumentace do svého národního úředního jazyka. Jestliže si členský stát tuto možnost zvolí, alternativní platformy by rovněž měly na náklady členského státu, který dotyčnou alternativní platformu jmenoval, přeložit veškerou dokumentaci vztahující se k jejich dražební platformě do jazyka nebo jazyků příslušného členského státu. V důsledku toho by dražební platformy měly být schopny vyřizovat všechna ústní a písemná sdělení žadatelů o povolení k podávání nabídek, osob, které získaly povolení k podávání nabídek, nebo nabízejících, kteří podávají nabídky při dražbě, v kterémkoliv jazyce, pokud členský stát zajistí na vlastní náklady překlad, jestliže jej o to tyto osoby požádají. Dražební platformy za to těmto osobám nemohou účtovat žádné další náklady. Tyto náklady by namísto toho měli nést stejně všichni nabízející na příslušné dražební platformě, aby byl zajištěn rovný přístup k dražbám v celé Unii.
(54)
Z hlediska právní jistoty a transparentnosti by toto nařízení mělo obsahovat podrobná ustanovení o jiných aspektech dražeb, jako jsou zveřejňování, vyhlašování a oznamování výsledků dražeb, ochrana důvěrných informací, oprava chyb v provedených platbách nebo převodech povolenek uskutečněných a zajištění poskytnutého nebo uvolněného podle tohoto nařízení, právo odvolat se proti rozhodnutím dražební platformy a vstup v platnost.
(55)
Pro účely tohoto nařízení by měly být investiční podniky, které podávají nabídky týkající se finančních nástrojů na svůj vlastní účet nebo jménem klientů, považovány za podniky vykonávající investiční službu nebo činnost.
(56)
Tímto nařízením není dotčena skutečnost, že Komise podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES prověří, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím, a nejsou jím dotčeny ani žádné návrhy, které Komise může předložit s cílem tuto ochranu zajistit. Cílem tohoto nařízení je zajistit, aby obchodní podmínky byly až do výsledku prověření Komisí spravedlivé a řádné.
(57)
Tímto nařízením není dotčeno použití článků 107 a 108 Smlouvy, například v souvislosti s opatřeními pro zajištění náležitého, plného a spravedlivého přístupu pro malé a střední podniky, na které se vztahuje systém Unie pro obchodování s emisemi, a pro malé producenty emisí.
(58)
Tímto nařízením není dotčeno použití žádných platných pravidel vnitřního trhu.
(59)
Toto nařízení respektuje základní práva a dodržuje zásady, jež uznává především Listina základních práv Evropské unie, a zejména článek 11 uvedené listiny, a článek 10 Evropské úmluvy o lidských právech. V tomto ohledu toto nařízení nijak nebrání členským státům v uplatňování jejich ústavních pravidel vztahujících se ke svobodě tisku a svobodě projevu ve sdělovacích prostředcích.
(60)
S ohledem na zajištění předvídatelných a včasných dražeb by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve.
(61)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro harmonogram, správu a jiné aspekty dražeb povolenek v souladu se směrnicí 2003/87/ES.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na přidělování povolenek prostřednictvím dražeb podle kapitoly II (letectví) směrnice 2003/87/ES a na přidělování povolenek prostřednictvím dražeb podle kapitoly III (stacionární zařízení) uvedené směrnice, které mohou být vyřazeny v obchodovacích obdobích od 1. ledna 2013.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„futures“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (10) k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému budoucímu datu za dražební zúčtovací cenu určenou v souladu s čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení a po němž jsou výzvy k úhradě variační marže odrážející pohyby cen splatné v hotovosti;
2)
„forwardy“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení (ES) č. 1287/2006 k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému budoucímu datu za dražební zúčtovací cenu určenou v souladu s čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení a po němž lze výzvy k úhradě variační marže odrážející pohyby cen zajistit buď nehotovostním zajištěním, nebo prostřednictvím sjednané státní záruky, a to dle uvážení ústřední protistrany;
3)
„dvoudenním spotem“ povolenky dražené k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému datu, které připadne nejpozději na druhý obchodovací den ode dne konání dražby, v souladu s čl. 38 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1287/2006;
4)
„pětidenními futures“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení (ES) č. 1287/2006 k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému datu, které připadne nejpozději na pátý obchodovací den ode dne konání dražby;
5)
„nabídkou“ nabídka při dražbě k získání daného objemu povolenek za určitou cenu;
6)
„nabídkovým oknem“ období, během kterého lze předkládat nabídky;
7)
„obchodovacím dnem“ každý den, kdy jsou dražební platforma a k ní připojený systém zúčtování nebo systém vypořádání otevřeny pro obchodování;
8)
„investičním podnikem“ investiční podnik podle čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2004/39/ES;
9)
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce podle čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (11);
10)
„finančním nástrojem“ finanční nástroj podle čl. 4 odst. 1 bodu 17 směrnice 2004/39/ES, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
11)
„sekundárním trhem“ trh, na kterém osoby kupují nebo prodávají povolenky před jejich přidělením nebo po jejich přidělení bezplatně nebo prostřednictvím dražby;
12)
„mateřským podnikem“ mateřský podnik podle článků 1 a 2 směrnice Rady 83/349/EHS (12);
13)
„dceřiným podnikem“ dceřiný podnik podle článků 1 a 2 směrnice 83/349/EHS;
14)
„přidruženým podnikem“ podnik, který je k mateřskému nebo dceřinému podniku vázán vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS;
15)
„kontrolou“ kontrola podle čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (13), jak je uplatněna v konsolidovaném sdělení Komise k otázkám příslušnosti (14). 22. bod odůvodnění uvedeného nařízení a body 52 a 53 uvedeného sdělení se použijí pro vymezení pojmu kontroly v případě státních podniků;
16)
„dražebním procesem“ proces zahrnující vytvoření kalendáře dražeb, postupů získání povolení k podávání nabídek, postupů podávání nabídek, konání dražby, výpočet a oznámení výsledků dražby, ujednání o úhradě splatné ceny, dodání povolenek a správu zajištění potřebného ke krytí transakčních rizik, jakož i dohled nad řádným konáním dražeb dražební platformou a jeho sledování;
17)
„praním peněz“ praní peněz podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 1 odst. 3 a 5 uvedené směrnice;
18)
„financováním terorismu“ financování terorismu podle čl. 1 odst. 4 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 1 odst. 5 uvedené směrnice;
19)
„trestnou činností“ trestná činnost podle čl. 3 odst. 4 směrnice 2005/60/ES;
20)
„dražitelem“ veřejný nebo soukromý subjekt jmenovaný členským státem pro dražbu povolenek jeho jménem;
21)
„jmenovaným vkladním účtem“ jeden nebo více typů vkladního účtu stanovených v platném nařízení Komise, které bylo přijato podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES pro účely účasti v dražebním procesu nebo pro účely jeho pořádání včetně držení povolenek v úschově až do jejich dodání podle tohoto nařízení;
22)
„jmenovaným bankovním účtem“ bankovní účet určený dražitelem, nabízejícím nebo jeho právním nástupcem pro příjem plateb podle tohoto nařízení;
23)
„hloubkovou kontrolou klienta“ hloubková kontrola klienta podle čl. 8 odst. 1 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice;
24)
„skutečným vlastníkem“ skutečný vlastník podle čl. 3 odst. 6 směrnice 2005/60/ES;
25)
„řádně ověřenou kopií“ ověřená kopie původního dokumentu, u níž kvalifikovaný právník, účetní, státní notář nebo podobný odborník, který je podle vnitrostátního práva příslušného členského státu oprávněn k úřednímu ověřování toho, zda je kopie skutečně věrnou kopií svého originálu, potvrdí, že se jedná o věrnou kopii originálu;
26)
„politicky exponovanými osobami“ politicky exponované osoby podle čl. 3 odst. 8 směrnice 2005/60/ES;
27)
„zneužitím trhu“ buď obchodování zasvěcených osob definované v bodu 28 tohoto článku či zakázané v článku 38, nebo manipulace s trhem definovaná v bodu 30 tohoto článku či v čl. 37 písm. b) anebo obojí;
28)
„obchodováním zasvěcených osob“ použití důvěrné informace, které je zakázáno v souladu s články 2, 3 a 4 směrnice 2003/6/ES, ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
29)
„důvěrnou informací“ důvěrná informace podle čl. 1 odst. 1 směrnice 2003/6/ES ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
30)
„manipulací s trhem“ manipulace s trhem podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2003/6/ES ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
31)
„systémem zúčtování“ jedna nebo více infrastruktur připojených k dražební platformě, které mohou poskytovat služby zúčtování, dozajištění, vzájemného započtení, správy zajištění, vypořádání a dodání a jakékoli jiné služby, které provádí ústřední protistrana, s přímým přístupem nebo s nepřímým přístupem prostřednictvím členů ústřední protistrany, kteří jednají jako zprostředkovatelé mezi svými klienty a ústřední protistranou;
32)
„zúčtováním“ všechny procesy před otevřením nabídkového okna, během otevření nabídkového okna a po uzavření nabídkového okna až do vypořádání, které zahrnují řízení rizik, jež v tomto období vzniknou, včetně dozajištění, vzájemného započtení či novace, nebo jakékoli jiné služby, jež mohou být provedeny systémem zúčtování nebo vypořádání;
33)
„dozajištěním“ proces, při kterém má dražitel nebo nabízející, případně jeden či více zprostředkovatelů jednajících jejich jménem zastavit zajištění ke krytí dané finanční pozice, který zahrnuje celý proces měření, výpočtu a správy zajištění předloženého ke krytí těchto finančních pozic a který má zajistit, aby všechny platební závazky nabízejícího a všechny závazky týkající se dodání a připadající na dražitele nebo jednoho či více zprostředkovatelů jednajících jeho jménem mohly být splněny ve velmi krátké době;
34)
„vypořádáním“ uhrazení částky za povolenky úspěšným nabízejícím nebo jeho právním nástupcem nebo ústřední protistranou nebo zúčtovatelem, které mají být tomuto nabízejícímu, jeho právnímu nástupci nebo ústřední protistraně nebo zúčtovateli dodány, a dodání povolenek úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právnímu nástupci nebo ústřední protistraně nebo zúčtovateli;
35)
„ústřední protistranou“ subjekt, který je prostředníkem buď přímo mezi dražitelem a nabízejícím či jeho právním nástupcem, nebo mezi zprostředkovateli, kteří je zastupují, a který jedná jako jejich výlučná protistrana, jež zaručuje úhradu výnosů z dražeb dražiteli nebo zprostředkovateli, který ho zastupuje, nebo dodání vydražených povolenek nabízejícímu nebo zprostředkovateli, který ho zastupuje, v souladu s článkem 48;
36)
„systémem vypořádání“ jakákoli infrastruktura připojená nebo nepřipojená k dražební platformě, jež může poskytovat služby vypořádání, mezi které mohou patřit služby zúčtování, vzájemného započtení, správy zajištění nebo jakékoli jiné služby, které v konečném důsledku umožňují dodání povolenek jménem dražitele úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právnímu nástupci a úhradu dlužné částky úspěšným nabízejícím nebo jeho právním nástupcem dražiteli, jež se provádí jedním z těchto způsobů:
a)
prostřednictvím bankovního systému a registru Unie;
b)
prostřednictvím jednoho nebo více zúčtovatelů jednajících jménem dražitele a nabízejícího nebo jeho právního nástupce, s přístupem k zúčtovateli buď přímo, nebo nepřímo prostřednictvím členů zúčtovatelů, kteří jednají jako zprostředkovatelé mezi svými klienty a zúčtovatelem;
37)
„zúčtovatelem“ subjekt jednající jako zástupce poskytující účty dražební platformě, pomocí kterých jsou bezpečně prováděny účetní pokyny k převodu dražených povolenek poskytnutých dražitelem nebo zprostředkovatelem, který ho zastupuje, a k úhradě dražební zúčtovací ceny úspěšným nabízejícím, jeho právním nástupcem nebo zprostředkovatelem, který je zastupuje, a to současně nebo téměř současně zajištěným způsobem;
38)
„zajištěním“ formy zajištění (kolaterálu) uvedené v čl. 2 písm. m) směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (15), včetně povolenek, které jsou přijaty jako zástava systémem zúčtování nebo systémem vypořádání;
39)
„regulovaným trhem“ regulovaný trh podle čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES;
40)
„malými a středními podniky“ provozovatelé a provozovatelé letadel, kteří jsou malými a středními podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (16);
41)
„malými producenty emisí“ provozovatelé nebo provozovatelé letadel, kteří na základě svých ověřených emisí vyprodukovali emise v průměrné výši 25 000 nebo méně tun ekvivalentu oxidu uhličitého za tři kalendářní roky předcházející roku, kdy se účastní dražby;
42)
„organizátorem trhu“ organizátor trhu podle čl. 4 odst. 1 bodu 13 směrnice 2004/39/ES;
43)
„usazením“ se rozumí:
a)
místo bydliště nebo trvalá adresa v rámci Unie pro účely čl. 6 odst. 3 třetího pododstavce;
b)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES s ohledem na požadavky čl. 5 odst. 4 uvedené směrnice pro účely čl. 18 odst. 2 tohoto nařízení;
c)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES s ohledem na požadavky čl. 5 odst. 4 uvedené směrnice pro účely čl. 18 odst. 3 tohoto nařízení v případě osob uvedených v čl. 18 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení;
d)
totéž, co v čl. 4 odst. 7 směrnice 2006/48/ES pro účely čl. 18 odst. 3 tohoto nařízení v případě osob uvedených v čl. 18 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení;
e)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES pro účely čl. 19 odst. 2 tohoto nařízení v případě obchodního seskupení uvedeného v čl. 18 odst. 1 písm. d) tohoto nařízení;
f)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. b) směrnice 2004/39/ES pro účely čl. 35 odst. 4, 5 a 6 a čl. 42 odst. 1 tohoto nařízení.
KAPITOLA II
ZPŮSOB POŘÁDÁNÍ DRAŽEB
Článek 4
Dražené produkty
1. Povolenky jsou nabízeny k prodeji na dražební platformě prostřednictvím standardizovaných elektronických smluv, které jsou na dané dražební platformě obchodovány („dražený produkt“). Dražené produkty nemusí být obchodovány na téže dražební platformě, jsou-li povolenky dodávány do dvou obchodovacích dnů po dražbě.
2. Dokud nejsou zavedena právní opatření a technické prostředky nezbytné k dodání povolenek, každý členský stát povolenky draží v podobě: futures nebo forwardů.
Futures nebo forwardy se draží v souladu s čl. 11 odst. 1, článkem 32 a přílohou I.
Při dražení futures nebo forwardů lze dodání povolenek odložit nejpozději na den 31. prosince 2013.
3. Nejpozději tři měsíce od zavedení právních opatření a technických prostředků nezbytných k dodání povolenek každý členský stát povolenky draží v podobě: dvoudenního spotu nebo pětidenních futures.
Článek 5
Formát dražby
Dražby se provádějí v takovém formátu, kdy nabízející v průběhu jednoho nabídkového okna podávají své nabídky, aniž by viděli nabídky předložené ostatními nabízejícími. Každý úspěšný nabízející zaplatí za každou povolenku stejnou dražební zúčtovací cenu jak je uvedena v článku 7 bez ohledu na cenovou nabídku.
Článek 6
Podání a stažení nabídky
1. Minimální objem nabídky na dražené produkty je jeden lot.
Jeden lot dvoudenního spotu nebo pětidenních futures je 500 povolenek.
Jeden lot futures nebo forwardů je 1 000 povolenek.
2. V každé nabídce je uvedeno následující:
a)
totožnost nabízejícího a zda nabízející podává nabídku na svůj vlastní účet nebo jménem klienta;
b)
pokud nabízející podává nabídku jménem klienta, totožnost klienta;
c)
objem nabídky jakožto počet povolenek v celočíselných násobcích lotů po 500 nebo 1 000 povolenkách;
d)
cenovou nabídku v eurech za každou povolenku zaokrouhlenou na dvě desetinná místa.
3. Každou nabídku lze podat, upravit nebo stáhnout pouze v průběhu příslušného nabídkového okna.
Podané nabídky lze upravit nebo stáhnout do stanoveného termínu před uzavřením nabídkového okna. Termín stanoví příslušná dražební platforma a zveřejní jej na své internetové stránce alespoň pět obchodovacích dnů před otevřením nabídkového okna.
Pouze fyzická osoba usazená v Unii, jmenovaná v souladu s podmínkami čl. 19 odst. 2 písm. d) a oprávněná zavázat nabízejícího pro všechny účely týkající se dražeb včetně podání nabídky („zástupce nabízejícího“) je oprávněna k podání, úpravě nebo stažení nabídky.
Každá nabídka je závazná, jakmile je podána, pokud není stažena nebo upravena v souladu s tímto odstavcem nebo stažena v souladu s odstavcem 4.
4. Pokud je dotyčná dražební platforma přesvědčena, že při podání nabídky došlo skutečně k chybě, může v případě, že o to požádá zástupce nabízejícího, považovat chybně podanou nabídku za staženou po uzavření nabídkového okna, ale před určením dražební zúčtovací ceny.
5. Přijetí, předání nebo podání nabídky investičním podnikem nebo úvěrovou institucí na jakékoli dražební platformě se považuje za investiční službu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 2 směrnice 2004/39/ES, je-li dražený produkt finančním nástrojem.
Článek 7
Dražební zúčtovací cena a rozhodování vyrovnaných nabídek
1. Dražební zúčtovací cena se stanoví po uzavření nabídkového okna.
2. Dražební platforma seřadí podané nabídky podle nabídkové ceny. Pokud je cena několika nabídek stejná, seřadí se tyto nabídky namátkovým výběrem podle algoritmu, který dražební platforma určí před dražbou.
Objemy nabídek se sečtou počínaje nabídkou s nejvyšší cenou. Cena nabídky, u které se součet objemů nabídek shoduje s objemem dražených povolenek nebo jej převyšuje, je dražební zúčtovací cena.
3. Všechny nabídky, které tvoří součet objemů nabídek určených podle odstavce 2, se přidělí za dražební zúčtovací cenu.
4. Pokud celkový objem úspěšných nabídek určených podle odstavce 2 překročí objem dražených povolenek, zbývající objem dražených povolenek se přidělí tomu, kdo předložil poslední nabídku, která tvoří součet objemů nabídek.
5. Pokud celkový objem nabídek seřazených podle odstavce 2 nedosahuje objemu dražených povolenek, dražební platforma dražbu zruší.
6. Pokud je dražební zúčtovací cena výrazně nižší než cena na sekundárním trhu, která převládá v době otevření a bezprostředně před otevřením nabídkového okna s přihlédnutím ke krátkodobému kolísání ceny povolenek za vymezené období předcházející dražbě, dražební platforma dražbu zruší.
7. Před zahájením dražby dražební platforma určí metodiku pro použití odstavce 6 po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a získání jeho stanoviska a poté, co oznámí příslušné vnitrostátní orgány podle článku 56. Příslušná dražební platforma ke stanovisku subjektu sledujícího dražby v co nejvyšší míře přihlédne.
Mezi dvěma nabídkovými okny na téže dražební platformě může příslušná dražební platforma metodiku změnit po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a poté, co uvědomí příslušné vnitrostátní orgány uvedené v článku 56.
8. Pokud je dražba zrušena podle odstavců 5 nebo 6, dražený objem se rovnoměrně rozdělí mezi příští dražby plánované na stejné dražební platformě.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští čtyři plánované dražby.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští dvě plánované dražby.
KAPITOLA III
KALENDÁŘ DRAŽEB
Článek 8
Harmonogram a četnost
1. Dražební platforma organizuje dražby samostatně prostřednictvím svého pravidelně se opakujícího nabídkového okna. Nabídkové okno se otevírá a uzavírá ve stejný obchodovací den. Nabídkové okno zůstává otevřeno nejméně dvě hodiny. Nabídková okna dvou nebo více dražebních platforem se nesmějí překrývat a mezi dvěma po sobě jdoucími nabídkovými okny musí být nejméně dvouhodinový odstup.
2. Dražební platforma určí data a časy dražeb s ohledem na státní svátky, které ovlivňují mezinárodní finanční trhy, a jakékoli jiné události nebo okolnosti, které by podle názoru dražební platformy mohly ovlivnit řádné konání dražeb a vyžádat si změny. Každoročně se během dvoutýdenního období Vánoc a Nového roku nekonají žádné dražby.
3. Za výjimečných okolností může dražební platforma po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a získání jeho stanoviska změnit časy nabídkového okna tak, že uvědomí všechny osoby, jež by touto změnou mohly být dotčeny. Příslušná dražební platforma ke stanovisku subjektu sledujícího dražby v co nejvyšší míře přihlédne.
4. Počínaje šestou dražbou nebo dříve provádí dražební platforma jmenovaná ve smyslu čl. 26 odst. 1 nebo 2 dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, alespoň každý týden a dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, alespoň jednou za dva měsíce.
Nanejvýše dva dny týdně, ve kterých dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 koná dražbu, nekoná dražbu žádná jiná dražební platforma. Pokud dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 koná dražby více než dva dny týdně, určí a zveřejní, ve které dva dny se žádné další dražby konat nesmějí. Učiní tak nejpozději v okamžiku určení a zveřejnění podle čl. 11 odst. 1.
5. Počínaje šestou dražbou nebo dříve se objem povolenek určený k dražbě na dražební platformě jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 rovnoměrně rozdělí mezi dražby konané v daném roce s tou výjimkou, že objem dražený v dražbách pořádaných v srpnu každého roku je poloviční ve srovnání s objemem draženým v dražbách pořádaných v ostatních měsících roku.
6. Další ustanovení o harmonogramu a četnosti dražeb pořádaných jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 a 2 jsou uvedena v článku 32.
Článek 9
Okolnosti bránící konání dražeb
Aniž je dotčeno případné uplatnění pravidel uvedených v článku 58, může dražební platforma dražbu zrušit, pokud je řádné konání dané dražby narušeno nebo je její narušení pravděpodobné vzhledem k okolnostem, jež ovlivňují bezpečnost nebo spolehlivost systému informačních technologií, který je nezbytný k žádosti o povolení k podávání nabídek, k přístupu k dražbě nebo k jejímu provádění.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští čtyři plánované dražby.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští dvě plánované dražby.
Článek 10
Roční objemy dražených povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES
1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v letech 2011 nebo 2012, a dražené produkty, jejichž prostřednictvím se povolenky mají dražit, se uvedou v příloze I tohoto nařízení.
2. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v letech 2013 a 2014, odpovídá množství povolenek určenému podle článků 9 a 9a uvedené směrnice pro příslušný kalendářní rok po odečtení bezplatně přidělených povolenek stanovených v čl. 10a odst. 7 a čl. 11 odst. 2 uvedené směrnice a po odečtení poloviny celkového objemu povolenek dražených v letech 2011 a 2012.
Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2015, odpovídá množství povolenek určenému podle článků 9 a 9a uvedené směrnice pro příslušný kalendářní rok po odečtení bezplatně přidělených povolenek stanovených v čl. 10a odst. 7 a čl. 11 odst. 2 uvedené směrnice.
Veškeré množství povolenek, které se má dražit podle článku 24 směrnice 2003/87/ES, se připočítá k objemu povolenek, které mají být draženy v daném kalendářním roce podle prvního nebo druhého pododstavce tohoto odstavce.
Při určování objemu povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v posledním roce každého obchodovacího období, se zohlední ukončení provozu zařízení podle čl. 10a odst. 19 uvedené směrnice, úprava množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice a povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice.
3. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2013, vychází z určení předpokládaného množství povolenek, které mají být draženy, a ze zveřejnění tohoto množství Komisí podle čl. 10 odst. 1 uvedené směrnice nebo z poslední změny původního předpokladu Komise zveřejněného do 31. ledna předchozího roku.
Veškeré následné změny objemu povolenek, které mají být draženy v daném kalendářním roce, se zohlední v objemu povolenek, které mají být draženy v následujícím kalendářním roce.
4. Aniž je dotčen čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES, odpovídá podíl povolenek každého členského státu, které mají být draženy a na které se vztahuje kapitola III uvedené směrnice, na daný kalendářní rok podílu určenému v souladu s čl. 10 odst. 2 téže směrnice po odečtení bezplatných povolenek přechodně přidělených daným členským státem v daném kalendářním roce podle článku 10c směrnice 2003/87/ES a po připočtení povolenek, které má daný členský stát dražit v témže kalendářním roce podle článku 24 uvedené směrnice.
Článek 11
Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které jsou draženy dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení
1. Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určují a zveřejňují nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na každý kalendářní rok, do 28. února předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
2. Určení a zveřejnění dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení učiněná podle odstavce 1 tohoto článku vychází z určení předpokládaného množství povolenek, které mají být draženy, a ze zveřejnění tohoto množství Komisí nebo z poslední změny původního předpokladu Komise podle čl. 10 odst. 1 směrnice 2003/87/ES.
3. Nabídková okna, jednotlivé objemy a data dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na poslední rok každého obchodovacího období, mohou být dražební platformou upraveny s ohledem na ukončení provozu zařízení ve smyslu čl. 10a odst. 19 uvedené směrnice, úpravu množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice nebo povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice.
4. Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, jež jsou pořádány jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, je určen a zveřejněn v souladu s článkem 32 tohoto nařízení.
Článek 12
Roční objemy dražených povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES
1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v roce 2012, odpovídá objemu, který Komise vypočítá a o kterém rozhodne v souladu s čl. 3d odst. 1 uvedené směrnice.
Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2013, odpovídá objemu, který Komise vypočítá a o kterém rozhodne podle čl. 3d odst. 2 uvedené směrnice a který se rovnoměrně rozdělí do počtu let, jež tvoří příslušné obchodovací období.
Avšak při určování objemu povolenek, které mají být draženy v posledním roce každého obchodovacího období, se zohlední povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f směrnice 2003/87/ES.
2. Podíl povolenek každého členského státu, které mají být draženy a na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, na každý kalendářní rok v daném obchodovacím období odpovídá podílu určenému pro dané obchodovací období v souladu s čl. 3d odst. 3 uvedené směrnice a rozdělenému do počtu let, jež tvoří příslušné obchodovací období.
Článek 13
Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které jsou draženy dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení
1. Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určí a zveřejní nabídková okna, jednotlivé objemy a data dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na rok 2012, do 30. září 2011 nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
2. Počínaje rokem 2012 dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určují a zveřejňují nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na každý kalendářní rok, do 28. února předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
Nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na poslední rok každého obchodovacího období, mohou být příslušnou dražební platformou upraveny s ohledem na povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f uvedené směrnice.
3. Určení a zveřejnění dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení učiněná podle odstavců 1 a 2 vychází z rozhodnutí Komise přijatého podle čl. 3e odst. 3 směrnice 2003/87/ES.
4. Ustanovení o kalendáři jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, jež jsou pořádány jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, jsou určena a zveřejněna podle článku 32 tohoto nařízení.
Článek 14
Úpravy kalendáře dražeb
1. Určení a zveřejnění ročních objemů, které mají být draženy, a nabídkových oken, objemů, dat, draženého produktu a dat platby a dodání v souvislosti s jednotlivými dražbami podle článků 10 až 13 a čl. 32 odst. 4 nelze měnit; výjimku představují úpravy z těchto důvodů:
a)
zrušení dražby podle čl. 7 odst. 5 a 6, článku 9 a čl. 32 odst. 5;
b)
pozastavení činnosti jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení stanovené nařízením Komise přijatým podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES;
c)
rozhodnutí členského státu přijaté podle čl. 30 odst. 8;
d)
nevypořádání podle čl. 45 odst. 5;
e)
povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f směrnice 2003/87/ES;
f)
ukončení provozu zařízení podle čl. 10a odst. 19 směrnice 2003/87/ES, úprava množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice nebo povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice;
g)
jednostranné zahrnutí dodatečných činností a plynů podle článku 24 směrnice 2003/87/ES;
h)
opatření přijatá podle článku 29a směrnice 2003/87/ES;
i)
vstup změn tohoto nařízení nebo směrnice 2003/87/ES v platnost.
2. Pokud způsob provedení změny není v tomto nařízení stanoven, příslušná dražební platforma tuto změnu neprovede, dokud ji dříve nekonzultuje s Komisí a nezíská k ní její stanovisko. Příslušná dražební platforma v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédne.
KAPITOLA IV
PŘÍSTUP K DRAŽBÁM
Článek 15
Osoby, které mohou při dražbě podávat nabídky přímo
Aniž je dotčen čl. 28 odst. 3, může při dražbě podávat nabídky přímo pouze osoba, která je způsobilá k žádosti o povolení k podávání nabídek podle článku 18 a která povolení k podávání nabídek získá podle článků 19 a 20.
Článek 16
Přístupové prostředky
1. Dražební platforma zajistí prostředky pro nediskriminační přístup ke svým dražbám.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, zajistí vzdálený přístup ke svým dražbám prostřednictvím elektronického rozhraní, které je bezpečně a spolehlivě přístupné přes internet.
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, dále nabídne nabízejícím možnost přístupu ke svým dražbám prostřednictvím vyhrazeného připojení k elektronickému rozhraní.
3. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může nabídnout jeden nebo více alternativních prostředků pro přístup ke svým dražbám, pokud je z nějakého důvodu hlavní přístupový prostředek nepřístupný, za předpokladu, že tyto alternativní přístupové prostředky jsou bezpečné a spolehlivé a že jejich používání nevede k diskriminaci nabízejících.
Článek 17
Školení a poradenská linka
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, nabídne k dražebnímu procesu, který pořádá, praktický internetový školicí modul včetně pokynů pro vyplnění a podávání formulářů a simulace podávání nabídek při dražbě. Dále zajistí poradenskou linku přístupnou prostřednictvím telefonu, faxu a elektronické pošty, která bude v provozu alespoň v provozních hodinách každého obchodovacího dne.
Článek 18
Osoby způsobilé k žádosti o povolení k podávání nabídek
1. Následující osoby jsou způsobilé k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách:
a)
provozovatel nebo provozovatel letadel s vkladním účtem provozovatele, který podává nabídky na vlastní účet, včetně mateřského podniku, dceřiného podniku nebo přidruženého podniku, jež jsou součástí stejné skupiny podniků jako provozovatel nebo provozovatel letadel;
b)
investiční podniky, které získaly povolení podle směrnice 2004/39/ES a které podávají nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů;
c)
úvěrové instituce, které získaly povolení podle směrnice 2006/48/ES a které podávají nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů;
d)
obchodní seskupení osob uvedených v písmenu a), které podávají nabídky na svůj vlastní účet a jednají jako zástupci jménem svých členů;
e)
veřejné subjekty nebo státem vlastněné subjekty členských států, jež kontrolují osoby uvedené v písmenu a).
2. Aniž je dotčena výjimka uvedená v čl. 2 odst. 1 písm. i) směrnice 2004/39/ES, jsou k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách buď na svůj vlastní účet, nebo jménem klientů své hlavní činnosti způsobilé osoby, na něž se tato výjimka vztahuje a které jsou oprávněné podle článku 59 tohoto nařízení, pokud členský stát, kde jsou usazeny, zavedl právní předpisy, jež příslušnému vnitrostátnímu orgánu v uvedeném členském státě tyto osoby umožňují k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem klientů své hlavní činnosti oprávnit.
3. Osoby uvedené v odst. 1 písm. b) nebo c) jsou způsobilé k přímému podávání nabídek při dražbách jménem svých klientů, podávají-li nabídky pro dražené produkty, které nejsou finančními nástroji, pokud členský stát, ve kterém jsou usazeny, zavedl právní předpisy, jež příslušnému vnitrostátnímu orgánu v uvedeném členském státě tyto osoby umožňují k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů oprávnit.
4. Pokud osoby uvedené v odst. 1 písm. b) a c) a odstavci 2 podávají nabídky jménem svých klientů, zajistí, aby i sami tito klienti byli způsobilí k žádosti o přímé podávání nabídek podle odstavců 1 nebo 2.
Pokud klienti osob uvedených v prvním pododstavci sami podávají nabídky jménem svých vlastních klientů, zajistí, aby i tito klienti byli způsobilí k žádosti o přímé podávání nabídek podle odstavců 1 nebo 2. Stejné podmínky platí pro všechny další klienty v řetězci, kteří při dražbách podávají nabídky nepřímo.
5. Následující osoby nejsou způsobilé k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách a ani se nesmějí dražeb účastnit prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článků 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby, jestliže ve vztahu k příslušným dražbám plní svou úlohu jakožto:
a)
dražitel;
b)
dražební platforma včetně systému zúčtování a systému vypořádání, který je k ní připojen;
c)
osoby, které mohou díky svému postavení vykonávat přímo nebo nepřímo významný vliv na řízení osob uvedených v písmenech a) a b);
d)
osoby vykonávající práci pro osoby uvedené v písmenech a) a b).
6. Subjekt sledující dražby se nesmí účastnit dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.
Osoby, které mohou díky svému postavení vykonávat přímo nebo nepřímo významný vliv na řízení subjektu sledujícího dražby, se nesmějí účastnit žádné dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.
Osoby vykonávající pro subjekt sledující dražby práci v souvislosti s dražbami se nesmějí účastnit žádné dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.
7. Možnost stanovená v článcích 44 až 50, na jejímž základě dražební platforma včetně k ní připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání přijímá od právního nástupce úspěšného nabízejícího platbu, dodává mu povolenky a přijímá od něj zajištění nesmí narušovat použití článků 17 až 20.
Článek 19
Požadavky pro udělení povolení k podávání nabídek
1. Pokud dražební platforma organizuje sekundární trh, členové nebo účastníci sekundárního trhu organizovaného dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, již jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách, které uvedená dražební platforma koná, bez dalších požadavků, jež se na získání povolení vztahují, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
požadavky pro udělení povolení členovi nebo účastníkovi k obchodování povolenek na sekundárním trhu, jenž je organizován dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, nejsou méně přísné než požadavky uvedené v odstavci 2 tohoto článku;
b)
dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, obdrží všechny dodatečné informace potřebné k ověření toho, zda byly splněny požadavky uvedené v odstavci 2 tohoto článku, jež doposud ověřeny nebyly.
2. Osoby, jež nejsou členy ani účastníky sekundárního trhu organizovaného dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, a jež jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách konaných uvedenou dražební platformou, pokud:
a)
jsou usazeny v Unii a jsou provozovateli nebo provozovateli letadel;
b)
jsou držiteli jmenovaného vkladního účtu;
c)
jsou držiteli jmenovaného bankovního účtu;
d)
jmenují alespoň jednoho zástupce nabízejícího, definovaného v čl. 6 odst. 3 třetím pododstavci;
e)
na základě platné hloubkové kontroly klienta ujistí příslušnou dražební platformu o své totožnosti, totožnosti svých skutečných vlastníků, bezúhonnosti, podnikového a obchodního profilu s ohledem na prostředky vytvářející vztah s nabízejícím, typu nabízejícího, povaze draženého produktu, velikosti budoucích nabídek a prostředků platby a dodání;
f)
ujistí příslušnou dražební platformu o svém finančním postavení, zejména zda jsou schopny plnit své finanční závazky a běžné závazky ve lhůtě jejich splatnosti;
g)
mají zavedeny nebo jsou v případě požádání schopny zavést vnitřní procesy, postupy a smluvní dohody nezbytné k uskutečnění maximální velikosti nabídky, již ukládá článek 57;
h)
splňují požadavky čl. 49 odst. 1.
Pokud dražební platforma neorganizuje sekundární trh, osoby, jež jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách konaných uvedenou dražební platformou za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v písmenech a) až h) tohoto odstavce.
3. Osoby, které spadají do oblasti působnosti čl. 18 odst. 1 písm. b) a c) nebo čl. 18 odst. 2 a které podávají nabídky jménem svých klientů, jsou odpovědné za zajištění toho, aby byly splněny všechny tyto podmínky:
a)
jejich klienty jsou způsobilé osoby ve smyslu čl. 18 odst. 1 nebo 2;
b)
mají nebo s dostatečným předstihem před otevřením nabídkového okna budou mít příslušné vnitřní procesy, postupy a smluvní dohody, které:
i)
jim umožní zpracovávat nabídky od svých klientů včetně podávání nabídek, vybírání plateb a převodu povolenek,
ii)
zabrání úniku důvěrných informací z té části své činnosti, která odpovídá za příjem, přípravu a podávání nabídek jménem jejich klientů, do té části své činnosti, které odpovídá za přípravu a podávání nabídek na jejich vlastní účet,
iii)
zajistí, aby jejich klienti, kteří sami jednají jménem klientů podávajících nabídky při dražbách, uplatňovali požadavky stanovené v odstavci 2 tohoto článku a v tomto odstavci a aby totéž vyžadovali i od svých klientů a klientů jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4.
Příslušná dražební platforma se může spolehnout na spolehlivé kontroly prováděné osobami uvedenými v prvním pododstavci tohoto odstavce, jejich klienty nebo klienty jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4.
Osoby uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce jsou odpovědné za zajištění toho, aby byly schopny prokázat dražební platformě, kdykoliv je o to tato dražební platforma požádá v souladu s čl. 20 odst. 5 písm. d), že podmínky uvedené v prvním pododstavci písmenech a) a b) tohoto odstavce jsou splněny.
Článek 20
Podávání a zpracovávání žádostí o povolení k podávání nabídek
1. Před podáním své první nabídky přímo prostřednictvím některé dražební platformy, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, požádají osoby způsobilé podle článku 18 odst. 1 nebo 2 příslušnou dražební platformu o povolení k podávání nabídek.
Pokud dražební platforma organizuje sekundární trh, členové nebo účastníci sekundárního trhu organizovaného příslušnou dražební platformou, kteří splňují požadavky čl. 19 odst. 1, získají povolení k podávání nabídek, aniž by o ně museli žádat podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
2. Žádost o povolení k podávání nabídek podle odstavce 1 se podává vyplněním elektronické žádosti přístupné na internetu. Elektronickou žádost a její zpřístupnění na internetu zajistí a spravuje příslušná dražební platforma.
3. Žádost o povolení k podávání nabídek se doplní řádně ověřenými kopiemi všech podpůrných dokumentů, jež si dražební platforma vyžádá k prokázání toho, že žadatel vyhovuje požadavkům čl. 19 odst. 2 a 3. Žádost o povolení k podávání nabídek obsahuje alespoň náležitosti uvedené v příloze II.
4. Žádost o povolení k podávání nabídek a veškeré podpůrné dokumenty se na vyžádání zpřístupňují ke kontrole subjektu sledujícímu dražby, příslušným donucovacím orgánům členského státu, jež vedou vyšetřování podle čl. 62 odst. 3 písm. e), a příslušným orgánům Unie, které se podílejí na vyšetřování vedeném na přeshraničním základě.
5. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může povolení k podávání nabídek na svých dražbách odmítnout, pokud žadatel odmítne:
a)
vyhovět žádostem dražební platformy o doplňující informace nebo objasnění či zdůvodnění poskytnutých informací;
b)
přijmout výzvu dražební platformy k účasti na pohovoru s kterýmkoliv pracovníkem žadatele v jejích obchodních prostorách nebo jinde;
c)
povolit vyšetřování nebo ověření požadované dražební platformou, které zahrnuje návštěvy nebo kontroly na místě v obchodních prostorách žadatele;
d)
vyhovět žádostem dražební platformy o informace požadované od žadatele, klientů žadatele nebo klientů jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4 k ověření souladu s požadavky čl. 19 odst. 3;
e)
vyhovět žádostem dražební platformy o informace nutné ke kontrole souladu s požadavky čl. 19 odst. 2.
6. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, uplatňuje opatření stanovená v čl. 13 odst. 4 směrnice 2005/60/ES, pokud jde o její transakce nebo obchodní vztahy s politicky exponovanými osobami, a to bez ohledu na zemi jejich trvalého pobytu.
7. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, od žadatele požaduje, aby žádal o povolení k podávání nabídek při jejích dražbách s cílem zajistit, že klienti žadatele vyhoví veškerým žádostem podle odstavce 5 a že jim vyhoví i klienti klientů žadatele ve smyslu čl. 18 odst. 4.
8. Žádost o povolení se považuje za staženou, pokud žadatel nepředloží informace požadované dražební platformou v přiměřené lhůtě stanovené v žádosti příslušné dražební platformy o informace podle odst. 5 písm. a), d) nebo e), která nesmí být kratší než pět obchodovacích dnů od data žádosti o informace, nebo pokud neodpoví na výzvu k pohovoru nebo vyšetřování či ověřování podle odst. 5 písm. b) nebo c), nesvolí k nim nebo při nich nespolupracuje.
9. Žadatel nesmí dražební platformě, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, poskytnout žádné nepravdivé ani zavádějící informace. Žadatel příslušnou dražební platformu v úplnosti, pravdivě a neprodleně informuje o veškerých změnách svých okolností, které by mohly ovlivnit jeho žádost o povolení k podávání nabídek při dražbách, jež uvedená dražební platforma koná, nebo povolení k podávání nabídek, který mu již byl udělen.
10. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, o podané žádosti rozhodne a své rozhodnutí oznámí žadateli.
Příslušná dražební platforma může:
a)
udělit nepodmíněné povolení k účasti v dražbách na dobu, která nepřekračuje období jejího jmenování, včetně prodloužení nebo obnovení tohoto období;
b)
udělit podmíněné povolení k účasti v dražbách na dobu, která nepřekračuje období jejího jmenování, s výhradou splnění stanovených podmínek do určitého data, které příslušná dražební platforma řádně ověří;
c)
odmítnout udělit povolení.
Článek 21
Odmítnutí, zrušení nebo pozastavení povolení
1. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, odmítne udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zruší či pozastaví každé osobě, která:
a)
není nebo již není způsobilá k žádosti o podávání nabídek podle čl. 18 odst. 1 nebo 2;
b)
nesplňuje nebo již nesplňuje požadavky článků 18, 19 a 20;
c)
vědomě nebo opakovaně porušuje toto nařízení, podmínky svého povolení k podávání nabídek v dražbách konaných příslušnou dražební platformou nebo jiné související pokyny či dohody.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, odmítne udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zruší či pozastaví, má-li v souvislosti s žadatelem podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu, pokud toto odmítnutí, zrušení nebo pozastavení nevede ke zmaření úsilí příslušných vnitrostátních orgánů o stíhání nebo zadržení pachatelů těchto činností.
V takovém případě příslušná dražební platforma podá zprávu finanční zpravodajské jednotce uvedené v článku 21 směrnice 2005/60/ES v souladu s ustanoveními čl. 55 odst. 2 tohoto nařízení.
3. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může odmítnout udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zrušit či pozastavit každé osobě, která:
a)
z nedbalosti porušuje toto nařízení, podmínky svého povolení k podávání nabídek v dražbách konaných příslušnou dražební platformou nebo jiné související pokyny či dohody;
b)
se jinak chovala způsobem, který poškozuje řádné nebo účinné konání dražby;
c)
je uvedena v čl. 18 odst. 1 písm. b) nebo c) nebo v čl. 18 odst. 2 v průběhu předchozích 220 obchodovacích dnů nepodala nabídku v žádné dražbě.
4. Osobám uvedeným v odstavci 3 se odmítnutí udělit povolení nebo zrušení či pozastavení povolení oznámí a poskytne se jim přiměřená lhůta k písemné odpovědi, stanovená v rozhodnutí o odmítnutí povolení nebo zrušení či pozastavení povolení.
Po posouzení písemné odpovědi osoby příslušná dražební platforma v odůvodněném případě:
a)
udělí nebo obnoví povolení s účinností od určitého data;
b)
udělí podmíněné povolení nebo podmíněné obnovení s výhradou splnění stanovených podmínek do určitého data, které příslušná dražební platforma řádně ověří;
c)
potvrdí odmítnutí udělit povolení nebo zrušení či pozastavení povolení s účinností od určitého data.
Dražební platforma oznámí své rozhodnutí příslušné osobě.
5. Osoby, jejichž povolení k podávání nabídek je zrušeno či pozastaveno podle odstavců 1, 2 nebo 3, podniknou přiměřené kroky, aby jejich vyřazení z dražeb:
a)
proběhlo řádně;
b)
nepoškodilo zájmy jejich klientů ani nenarušilo účinný průběh dražeb;
c)
neovlivnilo jejich povinnosti plnit ustanovení o platbách, podmínky jejich povolení k podávání nabídek v dražbách ani jiné související pokyny či dohody;
d)
neohrozilo jejich povinnosti týkající se ochrany důvěrných informací podle čl. 19 odst. 3 písm. b) bodu ii), které zůstanou v platnosti po dobu 20 let od jejich vyřazení z dražeb.
V odmítnutí udělit povolení nebo ve zrušení či pozastavení povolení podle odstavců 1, 2 a 3 jsou uvedena opatření nutná k dodržení tohoto odstavce a dražební platforma ověří, zda tato opatření byla dodržena.
KAPITOLA V
JMENOVÁNÍ DRAŽITELE A JEHO FUNKCE
Článek 22
Jmenování dražitele
1. Každý členský stát jmenuje dražitele. Žádný členský stát nedraží povolenky, aniž by jmenoval dražitele. Stejného dražitele může jmenovat více členských států.
2. Dražitele jmenuje jmenující členský stát s dostatečným předstihem před zahájením dražeb tak, aby se jmenovanou dražební platformou nebo s dražební platformou, již se chystá jmenovat, včetně k ní připojeného systému zúčtování a systému vypořádání uzavřel a provedl potřebná ujednání, která dražiteli umožní dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu na základě vzájemně dohodnutých podmínek.
3. V případě členských států, které se neúčastní společných postupů stanovených v článku 26, dražitele jmenuje jmenující členský stát s dostatečným předstihem před zahájením dražeb na dražebních platformách jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 a 2 tak, aby s těmito dražebními platformami včetně k nim připojeného systému zúčtování a systému vypořádání uzavřel a provedl potřebná ujednání, která dražiteli umožní na těchto dražebních platformách dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu na základě vzájemně dohodnutých podmínek v souladu s čl. 30 odst. 7 druhým pododstavcem a čl. 30 odst. 8 prvním pododstavcem.
4. Členské státy se vyvarují sdělování důvěrných informací ve smyslu čl. 3 bodu 29 a čl. 37 písm. a) osobě, která pro dražitele vykonává práci.
V případě neoprávněného sdělení důvěrných informací osobám, které pro dražitele vykonávají práci, stanoví podmínky jmenování dražitele vhodná opatření k vyřazení osob, kterým byly důvěrné informace neoprávněně sděleny, z dražeb.
Použitím druhého pododstavce tohoto odstavce není dotčeno použití článků 11 až 16 směrnice 2003/6/ES a článku 43 tohoto nařízení na porušení zákazu uvedeného v prvním pododstavci tohoto odstavce.
5. Povolenky, které mají být draženy jménem členského státu, se do dražeb nezařadí, dokud není dražitel řádně jmenován a dokud se neuzavřou a neprovedou ujednání uvedená v odstavci 2.
6. Ustanovením odstavce 5 nejsou dotčeny žádné právní následky plynoucí podle práva Unie z toho, že členský stát nesplní své povinnosti podle odstavců 1 až 4.
7. Členské státy oznámí Komisi totožnost dražitele a jeho kontaktní údaje.
Totožnost a kontaktní údaje dražitele se zveřejní na internetové stránce Komise.
Článek 23
Funkce dražitele
Dražitel:
a)
draží objem povolenek, jež mají být draženy každým členským státem, který jej jmenoval;
b)
získává výnosy z dražeb náležející každému členskému státu, který jej jmenoval;
c)
vyplácí výnosy z dražeb náležející každému členskému státu, který jej jmenoval.
KAPITOLA VI
JMENOVÁNÍ SUBJEKTU SLEDUJÍCÍHO DRAŽBY A JEHO FUNKCE
Článek 24
Subjekt sledující dražby
1. Všechny dražební procesy jsou sledovány tímtéž subjektem sledujícím dražby.
2. Všechny členské státy jmenují subjekt sledující dražby na základě společného zadávacího řízení mezi Komisí a členskými státy provedeného v souladu s čl. 91 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
3. Jmenovací období subjektu sledujícího dražby nepřesáhne pět let.
Nejméně tři měsíce před uplynutím jmenovacího období nebo před ukončením jmenování subjektu sledujícího dražby je jmenován jeho nástupce podle odstavce 2.
4. Totožnost a kontaktní údaje subjektu sledujícího dražby se zveřejní na internetové stránce Komise.
Článek 25
Funkce subjektu sledujícího dražby
1. Subjekt sledující dražby sleduje každou dražbu a podává Komisi jménem příslušných členských států a příslušným členským státům ve lhůtě stanovené v čl. 10 odst. 4 čtvrtém pododstavci směrnice 2003/87/ES zprávu týkající se řádného provedení dražeb konaných předcházející měsíc v souladu s uvedeným pododstavcem, zejména pokud jde o:
a)
spravedlivý a otevřený přístup;
b)
transparentnost;
c)
tvorbu cen;
d)
technické a organizační stránky.
2. Subjekt sledující dražby předloží členským státům a Komisi výroční souhrnnou zprávu obsahující:
a)
záležitosti uvedené v odstavci 1 jednak ve vztahu ke každé jednotlivé dražbě, jednak souhrnně za každou dražební platformu;
b)
případy nedodržení smlouvy o jmenování dražební platformy;
c)
důkaz protisoutěžního chování nebo zneužití trhu;
d)
případný vliv dražeb na postavení dražebních platforem na sekundárním trhu;
e)
informace o vztahu mezi dražebními procesy uvedenými v souhrnné zprávě a mezi nimi a fungováním sekundárního trhu podle čl. 10 odst. 5 směrnice 2003/87/ES;
f)
informace o počtu, povaze a stavu stížností podaných podle čl. 59 odst. 4, jakož i všech ostatních stížností podaných příslušným vnitrostátním orgánům vykonávajícím dohled nad úvěrovými institucemi a investičními podniky;
g)
informace o opatřeních přijatých v návaznosti na zprávy subjektu sledujícího dražby předložené podle odstavců 3, 4 a 5;
h)
doporučení považovaná za vhodná pro zlepšení některého z dražebních procesů nebo pro přezkoumání:
i)
tohoto nařízení včetně přezkumu uvedeného v článku 33,
ii)
nařízení Komise přijatého podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES,
iii)
směrnice 2003/87/ES včetně přezkumu fungování trhu s uhlíkem podle čl. 10 odst. 5 a čl. 12 odst. 1a uvedené směrnice.
3. Subjekt sledující dražby může na žádost Komise a jednoho nebo více členských států nebo v souladu s požadavkem odstavce 5 občas podat zprávu o konkrétním problému týkajícím se některého z dražebních procesů, je-li dotyčný problém nutno nadnést před předložením zpráv, na které se vztahuje odstavec 1 nebo 2. V opačném případě může subjekt sledující dražby o tomto problému informovat ve zprávách stanovených v odstavci 1 nebo 2.
4. Členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26 tohoto nařízení, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle čl. 30 odst. 1 a 2 tohoto nařízení, může požádat subjekt sledující dražby, aby členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě poskytl technickou zprávu o schopnosti dražební platformy, již navrhuje nebo hodlá navrhnout, pořádat dražební proces v souladu s požadavky tohoto nařízení a v souladu s cíli stanovenými v čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.
V těchto zprávách subjekt sledující dražby jasně uvede, v jakém ohledu dražební proces splňuje požadavky prvního pododstavce a v jakém ohledu tomu tak není. Zprávy obsahují přesná doporučení týkající se dalšího vývoje a zlepšení dražebního procesu v oblastech, ve kterých je to vhodné, a návrhy konkrétních lhůt pro jejich provedení.
5. V případě, že v rámci dražebního procesu pořádaného dražební platformou dojde k porušení tohoto nařízení nebo k nesouladu s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES, nebo vyžádá-li si to Komise v případě, že má na toto porušení podezření, subjekt sledující dražby neprodleně podá zprávu členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě.
Ve zprávě musí být jasně uvedena povaha porušení nebo nesouladu. Zpráva obsahuje přesná doporučení k nápravě situace a návrhy konkrétních lhůt pro jejich provedení. Případně může doporučit pozastavení činnosti příslušné dražební platformy. Subjekt sledující dražby svou zprávu podle tohoto odstavce podrobuje soustavnému přezkumu a poskytuje členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě její čtvrtletní aktualizace.
6. Stanoviska poskytnutá subjektem sledujícím dražby podle čl. 7 odst. 7 nebo čl. 8 odst. 3 tohoto nařízení tvoří součást jeho funkcí podle tohoto článku.
7. Zprávy a stanoviska stanovené tímto článkem se vypracovávají ve srozumitelném, normalizovaném a snadno přístupném formátu, který je určen v souladu s ustanoveními smlouvy o jmenování subjektu sledujícího dražby.
KAPITOLA VII
JMENOVÁNÍ DRAŽEBNÍ PLATFORMY ČLENSKÝMI STÁTY, KTERÉ SE ÚČASTNÍ SPOLEČNÉHO POSTUPU S KOMISÍ, A JEJÍ FUNKCE
Článek 26
Jmenování dražební platformy společným postupem členských států a Komise
1. Aniž je dotčen článek 30, členské státy jmenují na základě společného zadávacího řízení Komise a členských států, které se účastní společného postupu, jednu dražební platformu pro dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures.
2. Aniž je dotčen článek 30, členské státy jmenují na základě společného zadávacího řízení Komise a členských států, jednu nebo dvě dražební platformy pro dražbu futurem nebo forwardů za předpokladu, že jsou tyto dražené produkty uvedeny v příloze I.
3. Společné zadávací řízení uvedené v odstavcích 1 a 2 se provádí v souladu s čl. 91 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
4. Jmenovací období dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 nepřesáhne pět let.
5. Totožnost a kontaktní údaje dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 se zveřejní na internetové stránce Komise.
6. Členský stát, který se připojí ke společným postupům podle odstavců 1 a 2 po vstupu dohody o společném zadávacím řízení uzavřené mezi účastnícími se členskými státy a Komisí v platnost, přijme podmínky, jež účastnící se členské státy a Komise sjednají v dohodě o společném zadávacím řízení a v rozhodnutích, která byla podle uvedené dohody již přijata.
Členskému státu, který se v souladu s čl. 30 odst. 4 rozhodne společného postupu neúčastnit, avšak jmenuje svou vlastní dražební platformu, může být udělen status pozorovatele na základě podmínek sjednaných mezi členskými státy účastnícími se společného postupu a Komisí v dohodě o společném zadávacím řízení s výhradou platných pravidel zadávání veřejných zakázek.
Článek 27
Funkce dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1
1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 poskytuje členským státům tyto služby, jež jsou konkrétněji vymezeny ve smlouvě o jejím jmenování:
a)
poskytnutí přístupu k dražbám podle článků 15 až 21 včetně zajištění a správy potřebných internetových elektronických rozhraní a internetové stránky;
b)
konání dražeb v souladu s články 4 až 7;
c)
správu kalendáře dražeb v souladu s články 8 až 14;
d)
vyhlašování a oznamování výsledků dražby podle článku 61;
e)
poskytnutí náležitých systému zúčtování nebo systému vypořádání (nebo jejich zajištění prostřednictvím subdodávky) potřebných pro:
i)
zpracování plateb uhrazených úspěšnými nabízejícími nebo jejich právními nástupci a rozdělení výnosů z dražeb dražiteli podle článků 44 a 45,
ii)
dodání vydražených povolenek úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům podle článků 46, 47 a 48,
iii)
správu zajištění, včetně dozajištění, které poskytuje dražitel nebo nabízející podle článků 49 a 50;
f)
poskytnutí veškerých informací souvisejících s konáním dražeb, které jsou nutné k výkonu funkcí subjektu sledujícího dražby podle článku 53, subjektu sledujícímu dražby;
g)
dohled nad dražbami, oznamování podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu a správu požadovaných nápravných opatření nebo sankcí, včetně zajištění mechanismu mimosoudního řešení sporů, podle článků 44 až 59 a čl. 64 odst. 1.
2. Dražební platforma se připojí alespoň k jednomu systému zúčtování nebo systému vypořádání nejméně 20 obchodovacích dnů před otevřením prvního nabídkového okna provozovaného dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1.
Článek 28
Funkce dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 2
1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 2 poskytuje členským státům tyto služby:
a)
poskytování přístupu k dražbám podle ujednání zavedených na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou a upřesněných ve smlouvách o jejím jmenování;
b)
konání dražeb v souladu s články 4 až 7;
c)
správu kalendáře dražeb v souladu s články 8 až 14;
d)
vyhlašování a oznamování výsledků dražby podle článku 61;
e)
poskytnutí systému zúčtování nebo systému vypořádání - podle ujednání zavedených na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou s tím, že se v každém případě použije článek 40, a upřesněných ve smlouvách o jejím jmenování - potřebného pro:
i)
zpracování plateb uhrazených nabízejícími nebo jejich právními nástupci a rozdělení výnosů z dražeb dražiteli,
ii)
dodání vydražených povolenek úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům,
iii)
správu zajištění, včetně dozajištění, které poskytuje dražitel nebo nabízející;
f)
poskytnutí veškerých informací souvisejících s konáním dražeb, které jsou nutné k výkonu funkcí subjektu sledujícího dražby podle článku 53, subjektu sledujícímu dražby;
g)
průzkum dražeb, oznamování podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu a správu požadovaných nápravných opatření nebo sankcí, včetně zajištění mechanismu mimosoudního řešení sporů, podle ujednání zavedených na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou a upřesněných ve smlouvě o jejím jmenování.
2. Příslušná dražební platforma se připojí alespoň k jednomu systému zúčtování nebo systému vypořádání nejméně 20 obchodovacích dnů před otevřením prvního nabídkového okna provozovaného dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 2.
3. Na dražby pořádané dražební platformou, která draží futures a forwardy, se nevztahují ustanovení čl. 16 odst. 2 a 3, článku 17, 19, 20, 21, 54, 55 a 56, čl. 60 odst. 3, čl. 63 odst. 4 a článku 64.
Článek 29
Služby poskytované Komisi dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 poskytuje Komisi služby technické podpory pro práci Komise související s touto činností:
a)
dokončení přílohy I a koordinace dražebního kalendáře pro přílohu III;
b)
stanoviska poskytovaná Komisí podle tohoto nařízení;
c)
stanoviska nebo zprávy poskytované subjektem sledujícím dražby ohledně fungování dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2;
d)
zprávy nebo návrhy vytvořené Komisí podle čl. 10 odst. 5 a čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES;
e)
změny tohoto nařízení nebo směrnice 2003/87/ES, které mají vliv na fungování trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb;
f)
přezkum tohoto nařízení, směrnice 2003/87/ES nebo nařízení Komise přijatého podle čl. 19 odst. 3 uvedené směrnice, který má vliv na fungování trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb;
g)
jakýkoli jiný společný postup související s fungováním trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb, sjednaný mezi Komisí a členskými státy, které se společného postupu účastní.
KAPITOLA VIII
JMENOVÁNÍ DRAŽEBNÍCH PLATFOREM ČLENSKÝMI STÁTY, KTERÉ SE ROZHODLY PRO VLASTNÍ DRAŽEBNÍ PLATFORMU, A JEJICH FUNKCE
Článek 30
Jmenování jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
1. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26 tohoto nařízení, může jmenovat svou vlastní dražební platformu pro dražbu svého podílu objemu povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy prostřednictvím dvoudenního spotu nebo pětidenních futures.
2. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26 tohoto nařízení, může jmenovat svou vlastní dražební platformu pro dražbu svého podílu objemu povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy prostřednictvím futures nebo forwardů, pokud jsou tyto produkty uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
3. Členské státy, které se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, mohou pro dražbu futures nebo forwardů a dvoudenního spotu nebo pětidenních futures jmenovat tutéž dražební platformu nebo samostatné dražební platformy, podle případu.
4. Členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, oznámí Komisi své rozhodnutí neúčastnit se společného postupu a jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, a to do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.
5. Členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, si zvolí svou vlastní dražební platformu jmenovanou podle odstavců 1 a 2 tohoto článku na základě výběrového řízení, které je v souladu s unijním a vnitrostátním právem zadávání veřejných zakázek, jestliže si buď unijní, nebo vnitrostátní právo vyžádá postup zadávání veřejných zakázek. Výběrové řízení podléhá všem platným opravným prostředkům a donucovacím postupům podle unijního a vnitrostátního práva.
Jmenovací období dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 je nejvýše tři roky a lze je prodloužit nejvýše o další dva roky.
Jmenování dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 je podmíněno uvedením příslušné dražební platformy na seznam v příloze III podle odstavce 7. Jmenování se neuskuteční dříve, než uvedení dražební platformy na seznam v příloze III podle ustanovení odstavce 7 nevstoupí v platnost.
6. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, poskytne Komisi úplné oznámení obsahující všechny tyto informace:
a)
totožnost dražební platformy, kterou navrhuje jmenovat, s uvedením toho, zda futures nebo forwardy a dvoudenní spot nebo pětidenní futures, podle případu, draží tatáž dražební platforma nebo samostatné dražební platformy;
b)
podrobná provozní pravidla, jimiž se má řídit dražební proces, který bude dražební platformou / dražebními platformami, již/jež navrhuje jmenovat, pořádán, včetně smluvních ustanovení o jmenování příslušné dražební platformy a včetně systému/systémů zúčtování nebo systému/systémů vypořádání k ní připojených s uvedením podmínek, jimiž se řídí struktura a výše poplatků, správa zajištění, platba a dodání;
c)
navrhovaná nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb s uvedením příslušných státních svátků, jakož i dražený produkt a data platby a dodání povolenek, které mají být draženy v jednotlivých dražbách v daném kalendářním roce, a jakékoliv další informace, které Komise potřebuje k posouzení toho, zda je navrhovaný kalendář dražeb slučitelný s kalendářem dražeb dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, jakož i s jinými kalendáři dražeb, jež navrhují jiné členské státy, které se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, avšak rozhodly se jmenovat své vlastní dražební platformy;
d)
podrobná pravidla a podmínky týkající se průzkumu dražeb a dohledu nad nimi, kterými se jím navrhovaná dražební platforma řídí podle čl. 35 odst. 4, 5 a 6, jakož i podrobná pravidla zajišťující ochranu proti praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužití trhu, včetně všech nápravných opatření nebo sankcí;
e)
podrobná opatření zavedená za účelem dodržení čl. 22 odst. 4 a článku 34, pokud jde o jmenování dražitele.
V oznámení musí být prokázána slučitelnost s ustanoveními tohoto nařízení a soulad s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.
Oznamující členský stát může své původní oznámení upravit před uvedením na seznam podle odstavce 7 tohoto článku.
Každý oznamující členský stát předloží své původní a upravené oznámení výboru uvedenému v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES.
7. Jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, jejich jmenující členské státy, jejich jmenovací období a všechny platné podmínky nebo povinnosti jsou stanoveny v příloze III, jsou-li splněny požadavky tohoto nařízení a cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Komise a výbor stanovený v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES jednají výhradně na základě těchto požadavků a cílů a plně zohlední zprávy předložené subjektem sledujícím dražby podle čl. 25 odst. 4 tohoto nařízení.
Pokud uvedení na seznamu stanovené v prvním pododstavci chybí, členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, použije k dražbě svého podílu povolenek, který by byl jinak dražen na dražební platformě, jež má být jmenována podle odstavce 1 nebo 2 tohoto článku v období do tří měsíců od vstupu uvedení na seznamu stanoveného v prvním pododstavci v platnost, dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.
8. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu uvedeného v článku 26, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, se může ke společnému postupu stanovenému v článku 26 kdykoliv připojit v souladu s čl. 26 odst. 6.
Objem povolenek, jejichž dražba byla plánována na jiné dražební platformě než na dražební platformě jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, se rovnoměrně rozdělí do dražeb pořádaných příslušnou dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.
Článek 31
Funkce jiných dražebních platforem než dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 30 odst. 1 vykonává stejné funkce jako dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1, které stanoví článek 27, s výjimkou čl. 27 odst. 1 písm. c) týkajícího se kalendáře dražeb, který se nepoužije.
2. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 30 odst. 2 vykonává stejné funkce jako dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 2, které stanoví článek 28, s výjimkou čl. 28 odst. 1 písm. c) týkajícího se kalendáře dražeb, který se nepoužije.
3. Na dražební platformy jmenované podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 se vztahují ustanovení o kalendáři dražeb uvedená v čl. 8 odst. 1, 2 a 3, v článcích 9, 10, 12, 14 a 32.
Článek 32
Kalendář dražeb pro jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které se draží v jednotlivých dražbách pořádaných dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, není větší než 20 milionů povolenek a menší než 10 milionů povolenek kromě případů, kdy celkový objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, jenž má být vydražen jmenujícím členským státem, je v daném kalendářním roce menší než 10 milionů; v takovém případě se povolenky draží v jedné dražbě za kalendářní rok.
2. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které se draží v jednotlivých dražbách pořádaných dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, není větší než 5 milionů povolenek a menší než 2,5 milionů povolenek kromě případů, kdy celkový objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, jenž má být vydražen jmenujícím členským státem, je v daném kalendářním roce menší než 2,5 milionů; v takovém případě se povolenky draží v jedné dražbě za kalendářní rok.
3. Celkový objem povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES, jenž má být vydražen všemi dražebními platformami jmenovanými podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, se rovnoměrně rozdělí do daného kalendářního roku s tím, že objem dražený v dražbách pořádaných v srpnu každého roku je poloviční ve srovnání s objemem draženým v jiných měsících roku.
4. Dražební platformy jmenované podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určí a zveřejní nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data plateb a dodání povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách v každém roce (po určení a zveřejnění podle čl. 11 odst. 1 a čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 a 2 tohoto nařízení do 31. března předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
Zveřejněné kalendáře uvedené v prvním pododstavci jsou v souladu s příslušnými podmínkami nebo povinnostmi uvedenými v příloze III.
5. Pokud je dražba pořádaná dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 touto dražební platformou zrušena podle čl. 7 odst. 5 nebo 6 nebo podle článku 9, dražený objem se rovnoměrně rozdělí buď mezi příští čtyři dražby plánované na téže dražební platformě, nebo pokud příslušná dražební platforma pořádá v daném kalendářním roce méně než čtyři dražby, mezi příští dvě dražby plánované na téže dražební platformě.
Článek 33
Přezkum tohoto nařízení
Po dodání výroční souhrnné zprávy vypracované subjektem sledujícím dražby podle čl. 25 odst. 2, k němuž má dojít nejpozději 31. prosince 2014, Komise přezkoumá ujednání stanovená tímto nařízením včetně fungování všech dražebních procesů.
Přezkum vyhodnotí zkušenosti získané s ohledem na interakci mezi dražebními platformami jmenovanými podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 a dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, jakož i na interakci mezi dražbami a sekundárním trhem.
Přezkum bude proveden po konzultaci s členskými státy a zúčastněnými stranami.
S ohledem na výsledek přezkumu Komise může navrhnout opatření, která pokládá za nezbytná v souvislosti s narušením či nesprávným fungováním vnitřního trhu nebo trhu s uhlíkem, k němuž dojde v důsledku ujednání podle tohoto nařízení, tak, aby tato opatření vstoupila v platnost do 31. prosince 2016.
KAPITOLA IX
POŽADAVKY NA JMENOVÁNÍ VZTAHUJÍCÍ SE NA DRAŽITELE, SUBJEKT SLEDUJÍCÍ DRAŽBY A DRAŽEBNÍ PLATFORMU
Článek 34
Požadavky na jmenování vztahující se na dražitele a subjekt sledující dražby
1. Při jmenování dražitelů a subjektu sledujícího dražby členské státy zohlední míru, do jaké uchazeči:
a)
představují nejmenší riziko střetu zájmů nebo zneužití trhu s ohledem na:
i)
činnosti na sekundárním trhu,
ii)
vnitřní procesy a postupy ke snížení rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu;
b)
jsou schopni plnit funkce dražitele nebo subjektu sledujícího dražby včas a v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami.
2. Jmenování dražitele je podmíněno tím, že dražitel uzavře s příslušnou dražební platformou ujednání podle čl. 22 odst. 2 a 3.
Článek 35
Požadavky na jmenování vztahující se na dražební platformu
1. Dražby se konají pouze na dražební platformě, které příslušné vnitrostátní orgány uvedené v odst. 4 druhém pododstavci vydaly povolení jakožto regulovanému trhu podle odstavce 5.
2. Každé dražební platformě jmenované podle tohoto nařízení k dražbě dvoudenního spotu nebo pětidenních futures musí být umožněno bez dalších právních nebo správních požadavků ze strany členských států stanovit vhodná opatření k usnadnění přístupu nabízejících uvedených v čl. 18 odst. 1 a 2 k dražbám a jejich účasti na těchto dražbách.
3. Při jmenování dražební platformy členské státy zohlední míru, do jaké uchazeči prokazují splnění všech těchto skutečností:
a)
faktické i právní zajištění dodržování zásad nediskriminace;
b)
plný, náležitý a spravedlivý přístup malých a středních podniků, na které se vztahuje systém Unie, k podávání nabídek v dražbách a přístup malých producentů emisí k podávání nabídek v dražbách;
c)
zajištění efektivnosti nákladů a zamezení nepřiměřené administrativní zátěži;
d)
silný dohled nad dražbami, oznamování podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu, správa všech požadovaných nápravných opatření nebo sankcí včetně zajištění mechanismu mimosoudního řešení sporů;
e)
zabránění narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu včetně trhu s uhlíkem;
f)
zajištění správného fungování trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb;
g)
připojení k jednomu nebo více systému zúčtování nebo systému vypořádání;
h)
zajištění vhodných opatření, na jejichž základě musí dražební platforma předat všechen hmotný a nehmotný majetek nezbytný ke konání dražeb jejím nástupcem.
4. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, je jmenována až poté, co členský stát, ve kterém je vytvořen kandidátský regulovaný trh a usazen jeho organizátor, zajistí s dostatečným předstihem a každopádně před otevřením prvního nabídkového okna, aby se na dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures uplatňovala vnitrostátní opatření, jimiž se v přiměřené míře provádějí ustanovení hlavy III směrnice 2004/39/ES.
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, je jmenována až poté, co členský stát, ve kterém je vytvořen kandidátský regulovaný trh a usazen jeho organizátor, zajistí s dostatečným předstihem a každopádně před otevřením prvního nabídkového okna, aby příslušné vnitrostátní orgány uvedeného členského státu mohly tomuto trhu a organizátorovi vydávat povolení a dohlížet na ně v souladu s vnitrostátními opatřeními, jimiž se v přiměřené míře provádí hlava IV směrnice 2004/39/ES.
Pokud kandidátský regulovaný trh není vytvořen a jeho organizátor usazen ve stejném členském státě, první a druhý pododstavec se použijí jak pro členský stát, v němž je vytvořen kandidátský regulovaný trh, tak pro členský stát, v němž je usazen jeho organizátor.
5. Příslušné vnitrostátní orgány členského státu uvedeného v odst. 4 druhém pododstavci tohoto článku, které jsou určeny podle čl. 48 odst. 1 směrnice 2004/39/ES, přijmou rozhodnutí o povolení regulovaného trhu pro účely tohoto nařízení, pokud regulovaný trh a jeho organizátor splňují ustanovení hlavy III směrnice 2004/39/ES provedená do vnitrostátního právního řádu členského státu jejich vytvoření a usazení podle odstavce 4 tohoto článku. Rozhodnutí o povolení se přijímá v souladu s hlavou IV směrnice 2004/39/ES provedenou do vnitrostátního právního řádu členského státu jejich vytvoření a usazení podle odstavce 4 tohoto článku.
6. Příslušné vnitrostátní orgány členského státu uvedené v odstavci 5 tohoto článku trvale vykonávají účinný dohled nad trhem a přijímají opatření nezbytná k zajištění toho, aby požadavky podle uvedeného odstavce byly splněny. Za tímto účelem vykonávají přímo nebo s pomocí jiných příslušných vnitrostátních orgánů určených podle čl. 48 odst. 1 směrnice 2004/39/ES pravomoci stanovené ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí článek 50 uvedené směrnice, s ohledem na regulovaný trh a jeho organizátora uvedené v odstavci 4 tohoto článku.
Členský stát každého příslušného vnitrostátního orgánu uvedeného v odstavci 5 zajistí, aby se vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 51 a 52 směrnice 2004/39/ES, vztahovala na osoby odpovědné za nesplnění povinností podle hlavy III směrnice 2004/39/ES provedené do vnitrostátního právního řádu členského státu jejich usazení podle odstavce 4 tohoto článku.
Pro účely tohoto odstavce se vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 56 až 62 směrnice 2004/39/ES, vztahují na spolupráci mezi příslušnými vnitrostátními orgány různých členských států.
KAPITOLA X
REŽIM ZNEUŽITÍ TRHU VZTAHUJÍCÍ SE NA DRAŽENÉ PRODUKTY
Článek 36
Režim zneužití trhu vztahující se na finanční nástroje ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES
1. Pro účely tohoto nařízení platí, že je-li dvoudenním spotem nebo pětidenním futures finanční nástroj ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES, použije se uvedená směrnice na dražbu uvedených dražených produktů.
2. Pokud dvoudenním spotem nebo pětidenním futures není finanční nástroj ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES, použijí se ustanovení článků 37 až 43 tohoto nařízení.
Článek 37
Definice k režimu zneužití trhu vztahujícímu se na jiné dražené produkty než finanční nástroje ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES
Pro účely článků 38 až 43, které se vztahují na jiné dražené produkty než finanční nástroje ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES, se použijí tyto definice:
a)
„důvěrnou informací“ se rozumí informace přesné povahy, která nebyla uveřejněna, týká se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více dražených produktů a která by v případě, že by byla uveřejněna, pravděpodobně měla významný dopad na ceny podaných nabídek.
U osob pověřených prováděním nabídek se důvěrnou informací rozumí též informace dodaná klientem a týkající se dosud nevyřízených nabídek klienta, která je přesné povahy, která se přímo nebo nepřímo týká jednoho nebo více dražených produktů a která by v případě, že by byla uveřejněna, pravděpodobně měla významný dopad na ceny podaných nabídek;
b)
„manipulací s trhem“ se rozumí:
i)
nabídky, transakce nebo příkazy na sekundárním trhu:
-
které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o poptávku nebo cenu dražených produktů, nebo
-
které zajistí prostřednictvím osoby nebo osob jednajících ve shodě dražební zúčtovací cenu za dražené produkty v abnormální nebo umělé výši,
pokud osoba, která nabídku podala nebo která na sekundárním trhu provedla transakci či vydala příkaz, neprokáže, že její důvody pro toto jednání jsou oprávněné,
ii)
nabídky, které využívají smyšlené prostředky nebo jakoukoli jinou formu klamání nebo lsti,
iii)
šíření prostřednictvím sdělovacích prostředků, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky informací, které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály týkající se dražených produktů, včetně šíření pověstí a nepravdivých nebo zavádějících informací, pokud osoba, která tyto informace šíří, ví nebo by měla vědět, že tyto informace jsou nepravdivé nebo zavádějící. Pokud jde o novináře jednající v rámci výkonu povolání, mělo by se toto šíření informaci hodnotit s přihlédnutím k pravidlům, jimiž se řídí jejich povolání, pokud tyto osoby nezískávají přímo ani nepřímo výhodu nebo zisk ze šíření příslušných informací.
Ze základní definice podané v prvním podostavci písm. b) vyplývají zejména tyto příklady:
-
chování osoby nebo osob jednajících ve shodě za účelem získání dominantního postavení, pokud jde o poptávku po draženém produktu, s důsledkem přímého nebo nepřímého stanovení dražebních zúčtovacích cen nebo vytvoření jiných nespravedlivých obchodních podmínek,
-
nákup a prodej povolenek nebo souvisejících derivátů na sekundárním trhu před dražbou, jehož důsledkem je stanovení dražební zúčtovací ceny za dražené produkty v abnormální nebo umělé výši nebo oklamání nabízejících, kteří při dražbách podávají nabídky,
-
využití příležitostného nebo pravidelného přístupu k tradičním nebo elektronickým sdělovacím prostředkům k vyslovení názoru na dražený produkt po předchozím podání nabídky na tento produkt a s následným těžením z dopadu vyslovených názorů na jiné ceny nabídnuté za tento produkt, aniž by byl tento střet zájmů současně odpovídajícím a účinným způsobem uveřejněn.
Článek 38
Zákaz obchodování zasvěcených osob
1. Osoba uvedená ve druhém pododstavci, která drží důvěrnou informaci, tuto informaci nesmí použít, když podává, upravuje nebo stahuje nabídku na dražený produkt, jehož se tato informace týká, přímo nebo nepřímo na svůj vlastní účet nebo na účet třetí strany.
První pododstavec se vztahuje na každou osobu, která důvěrnou informaci drží:
a)
z důvodu svého členství ve správním, řídícím nebo dozorčím orgánu dražební platformy, dražitele nebo subjektu sledujícího dražby, nebo
b)
z důvodu svého podílu na základním kapitálu dražební platformy, dražitele nebo subjektu sledujícího dražby, nebo
c)
z důvodu přístupu k informacím při výkonu svého zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním svých povinností, nebo
d)
na základě své trestné činnosti.
2. Je-li osoba uvedená v odstavci 1 právnickou osobou, vztahuje se zákaz stanovený v uvedeném odstavci rovněž na fyzické osoby, které se účastní rozhodování o podání, úpravě nebo stažení nabídky na účet příslušné právnické osoby.
3. Tento článek se nevztahuje na podání, úpravu a stažení nabídky na dražený produkt provedené za účelem splnění náležité povinnosti, která vyplývá z dohody uzavřené předtím, než příslušná osoba získala důvěrnou informaci.
Článek 39
Jiné případy zakázaného použití důvěrné informace
Osoba podléhající zákazu stanovenému v článku 38 nesmí:
a)
sdělovat důvěrnou informaci jiné osobě, pokud k tomuto sdělování nedochází při běžném výkonu jejího zaměstnání, povolání nebo jejích povinností;
b)
na základě důvěrné informace doporučovat jiné osobě, aby předložila, upravila nebo stáhla nabídku na dražené produkty, jichž se tato informace týká, a ani ji k tomu navádět.
Článek 40
Jiné osoby, na které se vztahuje zákaz obchodování zasvěcených osob
Články 38 a 39 se vztahují též na jakoukoli osobu odlišnou od osob uvedených v těchto článcích, která drží důvěrnou informaci, a přitom ví, nebo by měla vědět, že jde o důvěrnou informaci.
Článek 41
Zákaz manipulace s trhem
Žádná osoba nesmí provádět manipulaci s trhem.
Článek 42
Zvláštní požadavky na zmírnění rizika zneužití trhu
1. Dražební platforma, dražitel a subjekt sledující dražby jednotlivě vypracují seznam osob, které pro ně vykonávají práci na základě pracovní smlouvy nebo na jiném základě a které mají přístup k důvěrným informacím. Dražební platforma svůj seznam pravidelně aktualizuje a předává příslušnému vnitrostátnímu orgánu členského státu, v němž je usazena, kdykoli si jej dotyčný příslušný vnitrostátní orgán vyžádá. Dražitel a subjekt sledující dražby svůj seznam jednotlivě pravidelně aktualizují a předávají příslušnému vnitrostátnímu orgánu členského státu, v němž je usazena dražební platforma, a členskému státu usazení dražitele nebo subjektu sledujícího dražby, jak je stanoveno ve smlouvě o jejich jmenování, kdykoli si jej dotyčný příslušný vnitrostátní orgán vyžádá.
2. Osoby s řídící odpovědností v rámci dražební platformy, dražitele nebo subjektu sledujícího dražby a případně osoby s nimi úzce propojené přinejmenším oznámí příslušnému vnitrostátnímu orgánu uvedenému v odstavci 1 existenci nabídek na dražené produkty nebo deriváty či jiné finanční nástroje s nimi spojené, jež byly podány, upraveny nebo staženy na jejich vlastní účet.
3. Osoby, které vydávají či rozšiřují výzkumné práce týkající se dražených produktů nebo které vydávají či rozšiřují jiné informace, jež doporučují nebo navrhují investiční strategii a jsou určeny pro distribuční kanály nebo veřejnost, věnují přiměřenou péči tomu, aby tyto informace byly důkladně uváděny, a informují o svých zájmech nebo upozorňují na střet zájmů týkající se dražených produktů.
4. Dražební platforma přijme strukturální opatření zaměřená na předcházení praktikám manipulace s trhem a na jejich odhalování.
5. Každá osoba uvedená v čl. 59 odst. 1, která má důvodné podezření, že by určitá operace mohla představovat obchodování zasvěcených osob nebo manipulaci s trhem, neprodleně uvědomí příslušný vnitrostátní orgán členského státu, v němž je usazena.
Článek 43
Dohled a prosazování
1. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v článku 11 směrnice 2003/6/ES trvale vykonávají účinný dohled nad trhem a přijímají opatření nezbytná k zajištění toho, aby byla splněna ustanovení článků 37 až 42 tohoto nařízení.
2. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v odstavci 1 tohoto článku mají pravomoci stanovené ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí článek 12 směrnice 2003/6/ES.
3. Členské státy zajistí, aby se vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 14 a 15 směrnice 2003/6/ES, vztahovala na osoby odpovědné za nesplnění článků 37 až 42 tohoto nařízení v souvislosti s dražbami konanými na jejich území nebo v zahraničí.
4. Pro účely použití článků 37 až 42 tohoto nařízení a odstavců 1, 2 a 3 tohoto článku se vnitrostátní opatření, jimiž se provádí článek 16 směrnice 2003/6/ES, vztahují na spolupráci mezi příslušnými vnitrostátními orgány uvedenými v odstavci 1 tohoto článku.
KAPITOLA XI
PLATBA A PŘEVOD VÝNOSŮ Z DRAŽEB
Článek 44
Platba provedená úspěšnými nabízejícími a převod výnosů členským státům
1. Každý úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupce/nástupci, včetně zprostředkovatelů jednajících jejich jménem, uhradí splatnou částku oznámenou podle čl. 61 odst. 3 písm. c) za získané povolenky oznámené podle čl. 61 odst. 3 písm. a) převodem nebo zajištěním převodu splatné částky prostřednictvím systému zúčtování nebo systému vypořádání na jmenovaný bankovní účet dražitele ve zúčtovaných finančních prostředcích, a to buď před dodáním, nebo nejpozději ihned po dodání povolenek na jmenovaný vkladní účet nabízejícího nebo jmenovaný vkladní účet jeho právního nástupce.
2. Dražební platforma včetně k ní připojeného systému / připojených systémů zúčtování nebo připojeného systému / připojených systémů vypořádání převede platby uskutečněné nabízejícími nebo jejich právními nástupci a pocházející z dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a III směrnice 2003/87/ES, dražitelům, kteří příslušné povolenky vydražili.
3. Platby dražitelům se provádějí v eurech nebo ve měně jmenujícího členského státu, není-li tento členský stát členem eurozóny, a to dle uvážení příslušného členského státu bez ohledu na to, v jaké měně platby provádějí nabízející, za předpokladu, že dotyčný systém zúčtování nebo systém vypořádání umí v příslušné národní měně pracovat.
Směnný kurz je kurz zveřejněný uznávanou službou finančního zpravodajství, která je uvedena ve smlouvě o jmenování příslušné dražební platformy, bezprostředně po uzavření nabídkového okna.
Článek 45
Důsledky opožděné platby nebo nezaplacení
1. Úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právním nástupcům jsou povolenky oznámené úspěšnému nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a) dodány pouze v případě, že celá splatná částka oznámená podle čl. 61 odst. 3 písm. c) je uhrazena dražiteli v souladu s čl. 44 odst. 1.
2. Úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupci, kteří v úplnosti nesplní povinnosti uvedené v odstavci 1 tohoto článku do data splatnosti oznámeného úspěšnému nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. d), jsou v prodlení s placením.
3. Nabízejícímu, který je v prodlení s placením, lze účtovat jedno nebo obojí z následujícího:
a)
úroky za každý den počínaje datem, k němuž je platba splatná podle čl. 61 odst. 3 písm. d), a konče datem, kdy je platba uhrazena, s úrokovou mírou stanovenou ve smlouvě o jmenování příslušné dražební platformy a vypočítávanou na denním základě;
b)
pokutu, která připadne dražiteli v podobě snížené o náklady odečtené systémem zúčtování nebo systémem vypořádání.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, platí, že je-li úspěšný nabízející v prodlení s placením, nastane jedna z těchto možností:
a)
ústřední protistrana zakročí, aby převzala dodání povolenek a uhradila platbu splatné částky dražiteli;
b)
zúčtovatel použije zajištění přijaté od nabízejícího na uhrazení splatné částky dražiteli.
5. Nedojde-li k vypořádání, povolenky se draží při příštích dvou dražbách plánovaných na příslušné dražební platformě.
KAPITOLA XII
DODÁNÍ VYDRAŽENÝCH POVOLENEK
Článek 46
Převod vydražených povolenek
1. Registr Unie převede povolenky dražené podle čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení před lhůtou jejich dodání do úschovy na jmenovaný vkladní účet držený systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář, dokud nebudou dodány úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům na základě výsledků dražby, jak stanoví platné nařízení Komise přijaté podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES.
2. Registr Unie převede povolenky dražené podle čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení před otevřením nabídkového okna do úschovy na jmenovaný vkladní účet držený systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář, dokud nebudou dodány úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům na základě výsledků dražby, jak stanoví platné nařízení Komise přijaté podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES.
Článek 47
Dodání vydražených povolenek
1. Systém zúčtování nebo systém vypořádávání přiděluje každou povolenku vydraženou členským státem úspěšnému nabízejícímu, dokud celkový objem přidělených povolenek nedosáhne objemu povolenek oznámeného nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a).
Nabízejícímu mohou být přiděleny povolenky z více členských států, které se účastní téže dražby, je-li to nezbytné k doplnění objemu povolenek oznámeného nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a).
2. Po zaplacení splatné částky podle čl. 44 odst. 1 jsou každému úspěšnému nabízejícímu nebo jejich právním nástupcům dodány povolenky přidělené tomuto nabízejícímu, a to co nejdříve, v každém případě nejpozději do lhůty stanovené pro jejich dodání převodem všech povolenek oznámených nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a) nebo jejich části z úschovy na jmenovaném vkladním účtu drženém systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář na jeden nebo více jmenovaných vkladních účtů držených úspěšným nabízejícím nebo jeho právními nástupci nebo do úschovy na jmenovaný vkladní účet držený systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář ve prospěch úspěšného nabízejícího nebo jeho právní nástupce.
Článek 48
Opožděné dodání vydražených povolenek
1. Pokud systém zúčtování nebo systém vypořádání nedodá všechny vydražené povolenky nebo jejich část v důsledku okolností, které nemůže ovlivnit, systém zúčtování nebo systém vypořádání povolenky dodá při nejbližší příležitosti a úspěšní nabízející nebo jejich právní nástupci dodání povolenek v tomto pozdějším termínu přijmou.
2. Opravný prostředek stanovený v odstavci 1 je výlučným opravným prostředkem, na který má úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupci nárok v případě, že k nedodání vydražených povolenek dojde v důsledku okolností, které dotyčný systém zúčtování nebo systém vypořádání nemůže ovlivnit.
KAPITOLA XIII
SPRÁVA ZAJIŠTĚNÍ
Článek 49
Zajištění poskytované nabízejícím
1. Před otevřením nabídkového okna pro dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures, je po nabízejících nebo zprostředkovatelích jednajících jejich jménem požadováno poskytnutí zajištění.
2. Je-li o to požádáno, nepoužité zajištění složené neúspěšným nabízejícím se spolu s úrokem vzniklým z hotovostního zajištění uvolní co nejdříve po uzavření nabídkového okna.
3. Je-li o to požádáno, zajištění složené úspěšným nabízejícím, které nebylo použito k vypořádání, se spolu s úrokem vzniklým z hotovostního zajištění uvolní co nejdříve po vypořádání.
Článek 50
Zajištění poskytované dražitelem
1. Před otevřením nabídkového okna pro dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures je po dražiteli jako zajištění vyžadováno pouze poskytnutí povolenek, jež systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář podrží v úschově až do jejich dodání.
2. Jsou-li provedena právní opatření a technické prostředky k dodání povolenek, zajištění poskytnuté členským státem s ohledem na dražbu futures nebo forwardů lze dle uvážení dražícího členského státu a se souhlasem dražební platformy uvolnit a nahradit povolenkami, jež systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář podrží v úschově až do jejich dodání.
3. Pokud se povolenky poskytnuté jako zajištění podle odstavce 1 nebo 2 nepoužijí, systém zúčtování nebo systém vypořádání je může dle uvážení dražícího členského státu zadržet v úschově na jmenovaném vkladním účtu, který systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář drží, až do jejich dodání.
KAPITOLA XIV
POPLATKY A NÁKLADY
Článek 51
Struktura a výše poplatků
1. Struktura a výše poplatků, jakož i související podmínky uplatňované dražební platformou a systémem/systémy zúčtování nebo systémem/systémy vypořádání nesmějí být méně příznivé než srovnatelné standardní poplatky a podmínky uplatňované na sekundárním trhu.
2. Dražební platforma a systém/systémy zúčtování nebo systém/systémy vypořádání mohou uplatňovat pouze poplatky, srážky nebo podmínky výslovně stanovené ve smlouvě o jejich jmenování.
3. Všechny poplatky a podmínky uplatňované podle odstavců 1 a 2 musí být jasně formulovány, snadno srozumitelné a zveřejněné. Musí být podrobně rozepsány s označením účtovaného poplatku za každý typ služby.
Článek 52
Náklady na dražební proces
1. Aniž je dotčen odstavec 2, náklady na služby stanovené v čl. 27 odst. 1, čl. 28 odst. 1 a článku 31 se uhradí z poplatků zaplacených nabízejícími s tou výjimkou, že:
a)
náklady ústřední protistrany, která při dražbě povolenek jakožto forwardů přijme místo nehotovostního zajištění státní záruku, nese dražící členský stát, který státní záruku poskytuje;
b)
náklady na ujednání mezi dražitelem a dražební platformou podle čl. 22 odst. 2 a 3, která dražiteli umožňují dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu, nikoliv však náklady na systém zúčtování nebo systém vypořádání připojený k příslušné dražební platformě, nese dražící členský stát.
Náklady uvedené v prvním pododstavci písm. a) nebo b) se odečtou z výnosů z dražby splatných dražitelům podle čl. 44 odst. 2 a 3.
2. Pokud členský stát nepodepíše dohodu o společném zadávacím řízení podle čl. 26 odst. 6 prvního pododstavce ve lhůtě stanovené v čl. 30 odst. 4, avšak následně se ke společnému postupu připojí, může se po něm požadovat, aby nesl svůj podíl nákladů na služby stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 28 odst. 1 od okamžiku, kdy zahájí dražbu prostřednictvím dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, do okamžiku, kdy uvedené dražební platformě skončí nebo vyprší jmenovací období.
Rozsah, v jakém se po tomto členském státu může požadovat, aby nesl svůj podíl nákladů na služby stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 28 odst. 1, se stanoví v dohodě o společném zadávacím řízení a ve smlouvě s dotyčnou dražební platformou.
Po členském státu se nepožaduje, aby nesl svůj podíl nákladů podle tohoto odstavce, pokud se připojí ke společnému postupu po skončení jmenovacího období uvedeného v čl. 30 odst. 5 druhém pododstavci nebo pokud se ke společnému postupu připojí v případě, že dražební platforma, jež byla oznámena podle čl. 30 odst. 6, není uvedena na seznamu podle čl. 30 odst. 7.
Náklady, které nesou nabízející podle odstavce 1, se sníží o výši nákladů, které nese členský stát podle tohoto odstavce.
3. Podíl nákladů subjektu sledujícího dražby, které se liší podle počtu dražeb, jež jsou konkrétněji vymezeny ve smlouvě o jmenování subjektu sledujícího dražby, se rovnoměrně rozdělí podle počtu dražeb. Všechny ostatní náklady subjektu sledujícího dražby, jež jsou konkrétněji vymezeny ve smlouvě o jmenování subjektu sledujícího dražby, s výjimkou nákladů spojených se zprávou podle čl. 25 odst. 4 se rovnoměrně rozdělí podle počtu dražebních platforem, pokud smlouva o jmenování subjektu sledujícího dražby nestanoví jinak.
Podíl nákladů subjektu sledujícího dražby připadající na dražební platformu jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2, včetně nákladů na zprávu požadovanou podle čl. 25 odst. 4, nese jmenující členský stát.
Podíl nákladů subjektu sledujícího dražby připadající na dražební platformu jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 se rozdělí mezi členské státy, které se účastní společného postupu, podle jejich podílu na celkovém objemu povolenek, jež se na příslušných dražebních platformách draží.
Náklady na subjekt sledující dražby, které jednotlivé členské státy nesou, se odečtou z výnosů z dražeb splatných jednotlivými dražiteli jmenujícímu členskému státu podle čl. 23 písm. c).
KAPITOLA XV
DOHLED NAD DRAŽBAMI, NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ A SANKCE
Článek 53
Spolupráce se subjektem sledujícím dražby
1. Dražitelé, dražební platformy a příslušné vnitrostátní orgány, které nad nimi vykonávají dohled, poskytnou na požádání subjektu sledujícímu dražby informace, jež mají v souvislosti s dražbami k dispozici, lze-li je rozumně požadovat k výkonu funkcí subjektu sledujícího dražby.
2. Subjekt sledující dražby je oprávněn pozorovat průběh dražeb.
3. Dražitelé, dražební platforma a příslušné vnitrostátní orgány, které nad nimi vykonávají dohled, jsou subjektu sledujícímu dražby nápomocny při plnění jeho funkcí tím, že s ním aktivně spolupracují, a to každý v rámci své působnosti.
4. Příslušné vnitrostátní orgány, které vykonávají dohled nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, a příslušné vnitrostátní orgány, které vykonávají dohled nad osobami oprávněnými podávat nabídky jménem jiných osob podle čl. 18 odst. 2, jsou subjektu sledujícímu dražby nápomocny při plnění jeho funkcí tím, že s ním aktivně spolupracují v rámci svých pravomocí.
5. V rámci povinností uložených příslušným vnitrostátním orgánům v odstavcích 1, 3 a 4 musí být zohledněna pravidla zachování služebního tajemství, jimž podléhají podle práva Unie.
Článek 54
Sledování vztahu s nabízejícími
1. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, sleduje vztah s nabízejícími, kteří získali povolení k podávání nabídek při jejích dražbách, a to po celou dobu jeho trvání následujícím způsobem:
a)
podrobným zkoumáním nabídek podaných v průběhu tohoto vztahu, aby zajistila soulad jednání nabízejících při podávání nabídek se znalostmi, které má dražební platforma o klientovi, jeho podnikatelském a rizikovém profilu a v případě nutnosti o zdrojích financování;
b)
udržováním účinných opatření a postupů pro pravidelné sledování toho, zda osoby, které získaly povolení k podávání nabídek podle čl. 19 odst. 1, 2 a 3, dodržují její pravidla tržního chování;
c)
sledováním transakcí provedených osobami, které získaly povolení k podávání nabídek podle čl. 19 odst. 1, 2 a 3 a čl. 20 odst. 6, pomocí svých systémů s cílem zjistit porušení pravidel uvedených v písmenu b) tohoto pododstavce, podmínky nespravedlivého průběhu či narušení průběhu dražeb nebo jednání, které by mohlo vést ke zneužití trhu.
Při podrobném zkoumání nabídek v souladu s prvním pododstavcem písm. a) se příslušná dražební platforma zaměří zejména na každou činnost, již podle její povahy považuje za činnost, u níž je zvláště pravděpodobné, že souvisí s praním peněz, financováním terorismu nebo trestnou činností.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, zajistí, aby dokumenty, údaje nebo informace, jež má o nabízejícím, byly průběžně aktualizovány. Pro tento účel dražební platforma může:
a)
požádat nabízejícího o sdělení informací podle čl. 19 odst. 2 a 3 a čl. 20 odst. 5, 6 a 7 pro účely sledování vztahu s tímto nabízejícím na základě jím získaného povolení k podávání nabídek při dražbách, a to po celou dobu trvání tohoto vztahu a po dobu pěti let od jeho ukončení;
b)
požádat každou osobu, která získala povolení k podávání nabídek, o opakované předkládání žádosti o povolení k podávání nabídek v pravidelných intervalech;
c)
požádat každou osobu, která získala povolení k podávání nabídek, aby příslušné dražební platformě neprodleně oznámila jakékoli změny informací, jež jí byly předloženy podle čl. 19 odst. 2 a 3 a čl. 20 odst. 5, 6 a 7.
3. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, si uchovává záznamy o:
a)
žádostech o povolení k podávání nabídek podaných žadatelem podle čl. 19 odst. 2 a 3, včetně jejich změn;
b)
kontrolách provedených:
i)
při zpracování žádostí o povolení k podávání nabídek podle článků 19, 20 a 21,
ii)
při podrobném zkoumání a sledování vztahu podle odst. 1 písm. a) a c) na základě povolení k podávání nabídek získaného žadatelem;
c)
všech informacích souvisejících s příslušnou nabídkou podanou příslušným nabízejícím při dražbě, včetně stažení nebo úpravy těchto nabídek podle čl. 6 odst. 3 druhého pododstavce a čl. 6 odst. 4;
d)
všech informacích souvisejících s konáním každé dražby, při které nabízející podal nabídku.
4. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, uchovává záznamy uvedené v odstavci 3 po dobu, kdy trvá povolení nabízejícího k podávání nabídek při jejích dražbách, a nejméně po dobu pěti let od ukončení vztahu s tímto nabízejícím.
Článek 55
Oznamování praní peněz, financování terorismu nebo trestné činnosti
1. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v čl. 37 odst. 1 směrnice 2005/60/ES sledují soulad - a podniknou nezbytná opatření k zajištění souladu - dražební platformy, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, s požadavky na hloubkovou kontrolu klienta podle článku 19 a čl. 20 odst. 6 tohoto nařízení, s požadavky na sledování a uchovávání záznamů podle článku 54 tohoto nařízení a s požadavky na oznamování podle odstavce 2 a 3 tohoto článku.
Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v prvním pododstavci mají pravomoci stanovené ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí čl. 37 odst. 2 a 3 směrnice 2005/60/ES.
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může být činěna odpovědnou za porušení článku 19, čl. 20 odst. 6 a 7, čl. 21 odst. 1 a 2 a článku 54 tohoto nařízení a odstavce 2 a 3 tohoto článku. V tomto ohledu se použijí vnitrostátní opatření, jimiž se provádí článek 39 směrnice 2005/60/ES.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, její ředitelé a zaměstnanci plně spolupracují s finanční zpravodajskou jednotkou uvedenou v článku 21 směrnice 2005/60/ES tím, že neprodleně:
a)
tuto jednotku z vlastního podnětu informují, jestliže vědí, mají podezření nebo mají rozumné důvody k podezření, že v dražbách dochází nebo došlo k praní peněz, financování terorismu nebo trestné činnosti či k pokusu o ně;
b)
této jednotce poskytnou na její žádost všechny potřebné informace v souladu s postupy stanovenými platnými právními předpisy.
3. Informace podle odstavce 2 se předávají finanční zpravodajské jednotce členského státu, na jehož území se příslušná dražební platforma nachází.
Vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí metody a postupy pro zajišťování kontroly dodržování příslušných předpisů a komunikaci podle čl. 34 odst. 1 směrnice 2005/60/ES, určí osobu nebo osoby odpovědné za předávání informací v souladu s tímto článkem.
4. Členský stát, na jehož území je umístěna dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, zajistí, aby se na příslušnou dražební platformu vztahovala vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 26 až 29, článek 32, čl. 34 odst. 1 a článek 35 směrnice 2005/60/ES.
Článek 56
Oznamování zneužití trhu
1. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, oznámí příslušným vnitrostátním orgánům jmenovaným podle čl. 43 odst. 2 směrnice 2004/39/ES, které jsou odpovědné za dohled nad příslušnou dražební platformou nebo za vyšetřování a trestní stíhání zneužití trhu, k němuž dochází v systémech nebo prostřednictvím systémů příslušné dražební platformy, své podezření na zneužití trhu v souvislosti s osobou, která získala povolení k podávání nabídek při dražbách, nebo s osobou, jejímž jménem osoba, která získala povolení k podávání nabídek při dražbách, jedná.
Použijí se vnitrostátní opatření, jimiž se provádí čl. 25 odst. 2 směrnice 2005/60/ES.
2. Příslušná dražební platforma upozorní na skutečnost, že podala oznámení v souladu s odstavcem 1, subjekt sledující dražby a Komisi s uvedením toho, jaké nápravné opatření proti nezákonnému jednání uvedenému v odstavci 1 přijala nebo navrhuje přijmout.
Článek 57
Maximální velikost nabídky a jiná nápravná opatření
1. Dražební platforma může po konzultaci s Komisí a získání jejího stanoviska uplatnit maximální velikost nabídky nebo jiná nápravná opatření nezbytná ke zmírnění skutečného nebo potenciálního zjevného rizika zneužití trhu, praní peněz, financování terorismu nebo jiné trestné činnosti, jakož i protisoutěžního chování za předpokladu, že uplatnění maximální velikosti nabídky nebo jiných nápravných opatření příslušné riziko účinně zmírní. Komise může návrh příslušné dražební platformy konzultovat s příslušnými členskými státy a subjektem sledujícím dražby a získat k němu jejich stanovisko. Příslušná dražební platforma v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédne.
2. Maximální velikost nabídky je vyjádřena buď jako procentuální podíl celkového počtu dražených povolenek v dané dražbě, nebo jako procentuální podíl celkového počtu dražených povolenek v daném roce podle toho, který podíl je nejvhodnější ke zmírnění rizika zneužití trhu uvedeného v čl. 56 odst. 1.
3. Pro účely tohoto článku se maximální velikostí nabídky rozumí maximální počet povolenek, na jaký mohou přímo, nebo nepřímo podat nabídku skupiny osob uvedených v čl. 18 odst. 1 nebo 2, které patří k některé z těchto kategorií:
a)
k téže skupině podniků zahrnující mateřské podniky, jejich dceřiné podniky a přidružené podniky;
b)
k témuž obchodnímu seskupení;
c)
k odlišné hospodářské jednotce s nezávislou rozhodovací pravomocí, v níž jsou kontrolovány přímo nebo nepřímo veřejnými subjekty nebo státem vlastněnými subjekty.
Článek 58
Pravidla tržního chování nebo jiná smluvní ujednání
Články 53 až 57 nejsou dotčena žádná jiná opatření, jež je dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, oprávněna přijmout v souladu se svými pravidly tržního chování či jinými přímými nebo nepřímými smluvními ujednáními s nabízejícími, kteří získali povolení k podávání nabídek při dražbách, a to za předpokladu, že tato opatření nejsou v rozporu s ustanoveními článků 53 až 57 a ani je nenarušují.
Článek 59
Pravidla jednání pro jiné osoby oprávněné k podávání nabídek jménem jiných osob v souladu s čl. 18 odst. 1 písm. b) a c) a čl. 18 odst. 2
1. Tento článek se vztahuje na:
a)
osoby, které jsou oprávněny k podávání nabídek podle čl. 18 odst. 2;
b)
investiční podniky a úvěrové instituce uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. b) a c), které jsou oprávněny k podávání nabídek podle čl. 18 odst. 3.
2. Osoby uvedené v odstavci 1 uplatňují ve vztahu se svými klienty tato pravidla jednání:
a)
přijímají pokyny od svých klientů za srovnatelných podmínek;
b)
mohou odmítnout podat nabídku jménem klienta, mají-li dostatečně důvodné podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu s výhradou vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádějí články 24 a 28 směrnice 2005/60/ES;
c)
mohou odmítnout podat nabídku jménem klienta, mají-li dostatečně důvodné podezření, že klient není schopen zaplatit za povolenky, o které chce v rámci nabídky usilovat;
d)
uzavřou se svými klienty písemnou dohodu. Uzavřené dohody příslušnému klientovi neukládají žádné nespravedlivé podmínky ani omezení. Stanoví všechny podmínky týkající se nabízených služeb, zejména podmínky platby a dodání povolenek;
e)
mohou požádat své klienty, aby složili vklad prostřednictvím zálohové platby za povolenky;
f)
nesmí nevhodně omezovat počet nabídek, které klient může podat;
g)
nesmí svým klientům bránit ani je omezovat ve využívání služeb jiných subjektů způsobilých k podávání nabídek jejich jménem při dražbách podle čl. 18 odst. 1 písm. b) až e) a čl. 18 odst. 2;
h)
věnují patřičnou pozornost zájmům svých klientů, kteří požadují, aby jejich jménem podávali nabídky při dražbách;
i)
zacházejí s klienty spravedlivě a nediskriminují je;
j)
spravují vhodné interní systémy a postupy, které jim umožňují zpracovávat žádosti klientů o jejich zastupování při dražbách a účastnit se efektivně dražeb, zejména s ohledem na podávání nabídek jménem svých klientů, vybírat platby a zajištění od klientů, jejichž jménem jednají, a převádět jim povolenky;
k)
zabraňují úniku důvěrných informací z té části své činnosti, která odpovídá za příjem, přípravu a podávání nabídek jménem jejich klientů, do té části své činnosti, která odpovídá za přípravu a podávání nabídek na jejich vlastní účet, nebo do té části své činnosti, která odpovídá za obchodování na jejich vlastní účet na sekundárním trhu;
l)
ponechávají si záznamy informací získaných nebo vytvořených během svého působení jako zprostředkovatelé, kteří zpracovávají nabídky jménem svých klientů při dražbách, po dobu pěti let od data získání nebo vytvoření příslušných informací.
Výše vkladu uvedeného v písmenu e) se vypočítává na spravedlivém a přiměřeném základě.
Způsob výpočtu vkladu uvedeného v písmenu e) je stanoven ve smlouvách uzavřených podle písmena d).
Jakákoliv část vkladu uvedeného v písmenu e), která se nepoužije k uhrazení platby za povolenky, se vrací plátci v přiměřené lhůtě po dražbě, jež je stanovena ve smlouvách uzavřených podle písmena d).
3. Osoby uvedené v odstavci 1 uplatňují při podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů tato pravidla jednání:
a)
poskytnou všechny informace, které si vyžádá dražební platforma, u níž získají povolení k podávání nabídek, nebo subjekt sledující dražby k plnění svých funkcí podle tohoto nařízení;
b)
jednají bezúhonně, s patřičnou dovedností, péčí a svědomitostí.
4. Příslušné vnitrostátní orgány určené členskými státy, ve kterých jsou usazeny osoby uvedené v odstavci 1, jsou odpovědné za to, že těmto osobám vydávají oprávnění k vykonávání činnosti podle uvedeného odstavce, a za sledování a prosazování souladu s pravidly jednání stanovenými v odstavcích 2 a 3, včetně vyřizování veškerých stížností na nedodržování těchto pravidel jednání.
5. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v odstavci 4 udělí oprávnění osobám uvedeným v odstavci 1, pouze pokud tyto osoby splňují všechny následující podmínky:
a)
mají dostatečně dobrou pověst a dostatek zkušeností pro zajištění řádného dodržování pravidel jednání stanovených v odstavcích 2 a 3;
b)
zavedly nezbytné procesy a kontroly, jež umožňují řídit střety zájmů a sloužit nejlepším zájmům jejich klientů;
c)
splňují požadavky vnitrostátních právních předpisů, jimiž se provádí směrnice 2005/60/ES do vnitrostátního práva;
d)
dodržují veškerá jiná opatření pokládaná za nezbytná s ohledem na povahu nabízení služeb podávání nabídek a na úroveň náročnosti příslušných klientů z hlediska jejich investičního nebo obchodního profilu, jakož i na posouzení pravděpodobnosti praní peněz, financování terorismu nebo trestné činnosti na základě rizik.
6. Příslušné vnitrostátní orgány členského státu, v němž osoby uvedené v odstavci 1 získaly oprávnění, sledují a prosazují podmínky uvedené v odstavci 5. Členské státy zajistí, aby:
a)
jejich příslušné vnitrostátní orgány měly k dispozici nezbytné vyšetřovací pravomoci a sankce, které jsou účinné, přiměřené a odrazující;
b)
byl vytvořen mechanismus řešení stížností a odebírání oprávnění v případě, kdy oprávněné osoby porušují své povinnosti, jež toto oprávnění stanoví;
c)
jejich příslušné vnitrostátní orgány mohly oprávnění udělené podle odstavce 5 odebrat v případě, kdy osoba uvedená v odstavci 1 závažně a systematicky porušovala ustanovení odstavců 2 a 3.
7. Klienti nabízejících uvedení v odstavci 1 mohou podávat své případné stížnosti na dodržování pravidel jednání, jež stanoví odstavec 2, příslušným orgánům uvedeným v odstavci 3 v souladu s procesními pravidly stanovenými pro řešení takovýchto stížností v členském státě, v němž osoby uvedené v odstavci 1 podléhají dohledu.
8. Osoby uvedené v odstavci 1, které získaly povolení k podávání nabídek na některé dražební platformě podle článků 18, 19 a 20, mohou bez dalších právních nebo správních požadavků ze strany členských států poskytovat služby podávání nabídek klientům uvedeným v čl. 19 odst. 3 písm. a).
KAPITOLA XVI
TRANSPARENTNOST A DŮVĚRNOST
Článek 60
Zveřejnění
1. Všechny právní předpisy, návody, pokyny, formuláře, dokumenty a oznámení včetně kalendáře dražeb a veškerých jiných nedůvěrných informací souvisejících s dražbami na příslušné dražební platformě, veškerá rozhodnutí včetně rozhodnutí podle článku 57, která ukládají maximální velikost nabídky a veškerá jiná nápravná opatření nezbytná ke zmírnění skutečného nebo potenciálního zjevného rizika praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužití trhu na této dražební platformě, se zveřejňují na vyhrazené aktuální internetové stránce dražeb, kterou spravuje příslušná dražební platforma.
Informace, které již nejsou aktuální, se uchovávají v archivu. Tyto archivy jsou přístupné prostřednictvím téže internetové stránky dražeb.
2. Nedůvěrné verze zpráv subjektu sledujícího dražby určené členským státům a Komisi podle čl. 25 odst. 1 a 2 se zveřejňují na internetové stránce Komise.
Zprávy, které již nejsou aktuální, se uchovávají v archivu. Tyto archivy jsou přístupné z internetové stránky Komise.
3. Seznam jmen, adres, telefonních a faxových čísel, e-mailových adres a internetových stránek všech osob, které získaly povolení k podávání nabídek jménem jiných osob při dražbách pořádaných dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, se zveřejňuje na internetové stránce spravované příslušnou dražební platformou.
Článek 61
Vyhlašování a oznamování výsledků dražeb
1. Dražební platforma vyhlašuje výsledky každé dražby, kterou uspořádá, jakmile je to proveditelné, nejpozději však 15 minut po uzavření nabídkového okna.
2. Vyhlášení podle odstavce 1 zahrnuje přinejmenším tyto položky:
a)
objem vydražených povolenek;
b)
dražební zúčtovací cenu v eurech;
c)
celkový objem podaných nabídek;
d)
celkový počet nabízejících a počet úspěšných nabízejících;
e)
dražby, do kterých se převede objem povolenek v případě, že je dražba zrušena;
f)
celkový výnos z dražby;
g)
rozdělení výnosu mezi členské státy, pokud byly dražební platformy jmenovány podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.
3. Zároveň s vyhlášením podle odstavce 1 dražební platforma oznámí každému úspěšnému nabízejícímu, který podává nabídku prostřednictvím jejích systémů:
a)
celkový počet povolenek přidělených tomuto nabízejícímu;
b)
které z jeho případných vyrovnaných nabídek byly namátkově vybrány;
c)
splatnou částku buď v eurech, nebo v měně členského státu, který není členem eurozóny, dle volby nabízejícího, za předpokladu, že systém zúčtování nebo systém vypořádání umí v příslušné národní měně pracovat;
d)
datum, dokdy se musí splatná částka uhradit zúčtovanými finančními prostředky na jmenovaný bankovní účet dražitele.
4. Pokud měna vybraná nabízejícím není euro, dražební platforma oznámí úspěšnému nabízejícímu, který podává nabídku při dražbách, jež tato platforma pořádá, směnný kurz, který použila pro výpočet částky splatné v měně, již si úspěšný nabízející zvolil.
Směnný kurz je kurz zveřejněný uznávanou službou finančního zpravodajství, která je uvedena ve smlouvě o jmenování příslušné dražební platformy, bezprostředně po uzavření nabídkového okna.
5. Dražební platforma oznámí k ní připojenému příslušnému systému zúčtování a systému vypořádání informace oznámené každému úspěšnému nabízejícímu podle odstavce 3.
Článek 62
Ochrana důvěrných informací
1. Důvěrnými informacemi jsou tyto informace:
a)
obsah nabídky;
b)
obsah pokynů k podávání nabídek, i když není podána žádná nabídka;
c)
informace, které sdělují nebo ze kterých lze odvodit totožnost příslušného nabízejícího a kterýkoliv z těchto údajů:
i)
počet povolenek, které chce nabízející získat v dražbě,
ii)
cenu, kterou je nabízející ochoten za tyto povolenky zaplatit;
d)
informace týkající se nebo odvozené z jedné nebo více nabídek nebo pokynů k podávání nabídek, které by jednotlivě nebo souhrnně pravděpodobně mohly:
i)
naznačit ještě před dražbou, jaká je poptávka po povolenkách,
ii)
naznačit ještě před dražbou výši dražební zúčtovací ceny;
e)
informace poskytnuté osobami v rámci vytvoření nebo udržování vztahu s nabízejícími nebo v rámci sledování tohoto vztahu podle článků 19, 20, 21 a 54;
f)
zprávy a stanoviska subjektu sledujícího dražby podle čl. 25 odst. 1 až 6 s výjimkou částí obsažených v nedůvěrných verzích zpráv subjektu sledujícího dražby zveřejněných Komisí podle čl. 60 odst. 2;
g)
obchodní tajemství sdělená osobami, které se účastní zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže na jmenování dražební platformy nebo subjektu sledujícího dražby;
h)
informace o algoritmu použitém k namátkovému výběru vyrovnaných nabídek podle čl. 7 odst. 2;
i)
informace o metodice použité k vymezení toho, co je dražební zúčtovací cena výrazně nižší než cena na sekundárním trhu, která převládá před dražbou a během dražby, podle čl. 7 odst. 6.
2. Osoba, která důvěrné informace získala, ať už přímo nebo nepřímo, nesmí tyto informace zveřejnit jiným způsobem než způsobem uvedeným v odstavci 3.
3. Odstavec 2 nebrání zveřejnění důvěrných informací, které:
a)
již byly v souladu se zákonem zpřístupněny veřejnosti;
b)
jsou zveřejněny s písemným souhlasem nabízejícího, osoby, která získala povolení k podávání nabídek, nebo osoby, která o povolení k podávání nabídek žádá;
c)
musí být sděleny nebo zpřístupněny veřejnosti na základě povinnosti plynoucí z práva Unie;
d)
jsou zveřejněny na základě soudního příkazu;
e)
jsou zveřejněny pro účely trestního, správního nebo soudního vyšetřování či řízení prováděného v Unii;
f)
jsou sděleny dražební platformou subjektu sledujícímu dražby s cílem umožnit mu výkon nebo mu pomoci při výkonu jeho funkcí nebo plnit jeho povinností v souvislosti s dražbami;
g)
jsou před zveřejněním sloučeny nebo redigovány tak, že je nepravděpodobné, že lze rozpoznat informace týkající se těchto položek:
i)
jednotlivých nabídek nebo pokynů k podávání nabídek,
ii)
jednotlivých dražeb,
iii)
jednotlivých nabízejících, budoucích nabízejících nebo osob žádajících o povolení k podávání nabídek,
iv)
jednotlivých žádostí o povolení k podávání nabídek,
v)
jednotlivých vztahů s nabízejícími;
h)
jsou uvedeny v odst. 1 písm. f), jsou-li sděleny veřejnosti nediskriminačním a řádným způsobem příslušnými orgány členských států, pokud jde o informace, na něž se vztahuje čl. 25 odst. 2 písm. c), a Komisí, pokud jde o informace, na něž se vztahuje čl. 25 odst. 2;
i)
jsou uvedeny v odst. 1 písm. g), jsou-li sděleny osobám pracujícím pro členské státy nebo Komisi a účastnícím se zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže podle odst. 1 písm. g), které jsou samy vázány povinností zachování služebního tajemství v souladu s podmínkami svého pracovního poměru;
j)
jsou zveřejněny po uplynutí období 30 měsíců od jednoho z těchto dat s výhradou stávajících povinností zachování služebního tajemství plynoucích z práva Unie:
i)
data otevření nabídkového okna dražby, při níž jsou důvěrné informace poprvé zpřístupněny, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. a) až d),
ii)
data ukončení vztahu s nabízejícím, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. e),
iii)
data zprávy nebo stanoviska subjektu sledujícího dražby, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. f),
iv)
data předložení informací v zadávacím řízení na základě hospodářské soutěže, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. g).
4. Opatření nutná k zajištění toho, aby důvěrné informace nebyly neoprávněně sdělovány, a důsledky neoprávněného sdělení dražební platformou nebo subjektem sledujícím dražby včetně osob, které pro ně vykonávají práci na základě smlouvy, se stanoví ve smlouvách o jejich jmenování.
5. Důvěrné informace získané dražební platformou nebo subjektem sledujícím dražby včetně osob, které pro ně vykonávají práci na základě smlouvy, se použijí výlučně pro účely plnění jejich povinností nebo výkonu jejich funkcí v souvislosti s dražbami.
6. Odstavce 1 až 5 nebrání výměně důvěrných informací mezi dražební platformou a subjektem sledujícím dražby, ani mezi jedním z nich a:
a)
příslušnými vnitrostátními orgány, které vykonávají dohled nad dražební platformou;
b)
příslušnými vnitrostátními orgány, které jsou odpovědné za vyšetřování a trestní stíhání praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužití trhu;
c)
Komisí.
Důvěrné informace vyměňované podle tohoto odstavce se v rozporu s odstavcem 2 nesmí sdělovat jiným osobám než těm, které jsou uvedeny v písmenech a), b) a c).
7. Osoba, která vykonává nebo vykonávala práci pro dražební platformu nebo subjekt sledující dražby a zúčastnila se dražeb, je vázána povinností zachování služebního tajemství a zajistí, aby důvěrné informace byly chráněny v souladu s tímto článkem.
Článek 63
Jazykový režim
1. Písemné informace poskytované dražební platformou podle čl. 60 odst. 1 a 3 nebo subjektem sledujícím dražby podle čl. 60 odst. 2 nebo podle smlouvy o jejich jmenování, které nejsou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, jsou v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí.
2. Členský stát může na vlastní náklady zajistit překlad všech informací dražební platformy, na které se vztahuje odstavec 1, do svého úředního jazyka (úředních jazyků).
Pokud členský stát zajišťuje na vlastní náklady překlad všech informací na něž se vztahuje odstavec 1, poskytnutých dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1, členský stát, který jmenoval dražební platformu podle čl. 30 odst. 1, rovněž zajistí na vlastní náklady překlad do téhož jazyka/jazyků všech informací na něž se vztahuje odstavec 1, poskytnutých dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1.
3. Žadatelé o povolení k podávání nabídek v dražbách a osoby, které získaly povolení k podávání nabídek, mohou následující položky předkládat v úředním jazyce Unie, který si zvolí podle odstavce 4, pokud se členský stát rozhodl zajistit překlad do tohoto jazyka podle odstavce 2:
a)
své žádosti o povolení k podávání nabídek včetně podpůrných dokladů;
b)
své nabídky včetně jejich stažení nebo úprav;
c)
dotazy týkající se písmen a) nebo b).
Dražební platforma si může vyžádat ověřený překlad do jazyka obvyklého v oblasti mezinárodních financí.
4. Žadatelé o povolení k podávání nabídek, osoby, které získaly povolení k podávání nabídek, a nabízející účastnící se dražby si zvolí kterýkoliv úřední jazyk Unie, ve kterém dostávají všechna oznámení vydaná podle čl. 8 odst. 3, čl. 20 odst. 10, čl. 21 odst. 4 a čl. 61 odst. 3.
Všechna jiná ústní nebo písemná sdělení dražební platformy žadatelům o povolení k podávání nabídek, osobám, které získaly povolení k podávání nabídek, a nabízejícím, kteří se účastní dražby, se podávají v jazyce zvoleném podle prvního pododstavce, aniž by příslušným žadatelům, osobám a nabízejícím vznikly další náklady, pokud se členský stát rozhodl zajistit překlad do tohoto jazyka v souladu s odstavcem 2.
Avšak i v případě, kdy se členský stát rozhodl podle odstavce 2 zajistit překlad do jazyka zvoleného podle prvního pododstavce tohoto odstavce, žadatel o povolení k podávání nabídek, osoba, která získala povolení k podávání nabídek, nebo nabízející účastnící se dražby se mohou vzdát svého práva podle druhého pododstavce tohoto odstavce, pokud dají předchozí písemný souhlas k tomu, aby příslušná dražební platforma používala pouze jazyk obvyklý v oblasti mezinárodních financí.
5. Členské státy odpovídají za přesnost překladu vyhotoveného podle odstavce 2.
Osoby předkládající překlad dokumentu uvedený v odstavci 3 a dražební platforma oznamující přeložený dokument podle odstavce 4 nesou odpovědnost za to, že se jedná o přesný překladu originálu.
KAPITOLA XVII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 64
Právo na odvolání
1. Dražební platforma zajistí zavedení mimosoudního mechanismu řešení stížností žadatelů o povolení k podávání nabídek, nabízejících, kteří získali povolení k podávání nabídek, nebo těch, jejichž povolení k podávání nabídek bylo zamítnuto, zrušeno či pozastaveno.
2. Členské státy, ve kterých regulovaný trh jmenovaný jako dražební platforma nebo jeho organizátor podléhají dohledu, zajistí, aby rozhodnutí přijatá mimosoudním mechanismem, který řeší stížnosti podle odstavce 1 tohoto článku, byla řádně odůvodněna a podléhala právu na podání opravného prostředku k soudům podle čl. 52 odst. 1 směrnice 2004/39/ES. Tímto právem nejsou dotčena žádná práva na odvolání přímo k soudům nebo příslušným správním orgánům stanovená ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí čl. 52 odst. 2 směrnice 2004/39/ES.
Článek 65
Oprava chyb
1. Veškeré chyby v převodech plateb nebo povolenek uskutečněných a v zajištění nebo vkladech složených nebo uvolněných podle tohoto nařízení se oznamují systému zúčtování nebo systému vypořádání, jakmile je kdokoliv zjistí.
2. Systém zúčtování nebo systém vypořádání podniknou veškerá opatření nezbytná k nápravě všech chyb v převodech plateb nebo povolenek uskutečněných a v zajištění nebo vkladech složených nebo uvolněných podle tohoto nařízení, na něž jsou upozorněny jakýmikoli prostředky.
3. Osoba těžící z chyby podle odstavce 1, již nelze napravit podle odstavce 2 v důsledku kolize s právy třetí strany - kupujícího v dobré víře, která o chybě věděla nebo měla vědět a neoznámila ji systému zúčtování nebo systému vypořádání, je odpovědná za nápravu veškerých vzniklých škod.
Článek 66
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. listopadu 2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1031/2010
z dne 12. novembra 2010
o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) ter zlasti člena 3d(3) in člena 10(4) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Direktiva 2003/87/ES je bila revidirana in spremenjena z Direktivo 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (2) in Direktivo 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (3). Ena od izboljšav, določena pri reviziji Direktive 2003/87/ES, je bila, da mora dodelitev potekati na osnovi dražbe, saj je to najpreprostejši način dodelitve, ki splošno velja tudi za gospodarsko najbolj učinkovitega. Učinkovitost sistema za trgovanje z emisijami je odvisna od jasnega signala glede cen ogljika, da se zmanjšanje emisij toplogrednih plinov doseže z najnižjimi stroški. Dražba bi morala podpirati in krepiti takšen signal glede cen ogljika.
(2)
Člen 10(1) Direktive 2003/87/ES vsebuje zahtevo, da države članice na dražbi prodajo vse pravice, zajete v poglavju III te direktive, ki niso dodeljene brezplačno. Države članice morajo torej pravice, ki niso dodeljene brezplačno, ponuditi na dražbi. Uporabljati ne smejo nobenega drugega načina dodelitve, niti ne morejo zadržati ali preklicati pravic, ki niso bile dodeljene brezplačno, namesto da bi jih ponudile na dražbi.
(3)
Člen 10(4) Direktive 2003/87/ES določa različne cilje postopka dražbe. Postopek bi moral biti predvidljiv, zlasti kar zadeva časovni načrt in zaporedje dražb ter ocenjene količine pravic, ki bodo na razpolago. Dražbe bi morale biti oblikovane tako, da se zagotovi, da imajo mala in srednje velika podjetja, ki so vključena v sistem za trgovanje z emisijami, poln, pravičen in enakovreden dostop, da se omogoči dostop za male onesnaževalce, da imajo vsi sodelujoči istočasno dostop do informacij, da sodelujoči ne ogrozijo delovanja dražbe ter da sta organizacija in udeležba na dražbah stroškovno učinkoviti, tako da se preprečijo neupravičeni upravni stroški.
(4)
Te cilje je treba razumeti v okviru glavnih ciljev revizije Direktive 2003/87/ES, ki med drugim vključujejo boljšo usklajenost, preprečevanje izkrivljanj konkurence in večjo predvidljivost, kar bi moralo okrepiti signal glede cen ogljika, da se doseže zmanjšanje emisij z najnižjimi stroški. Okrepljena prizadevanja za zmanjšanje emisij dejansko zahtevajo največjo možno gospodarsko učinkovitost na osnovi popolnoma usklajenih pogojev dodelitve znotraj Unije.
(5)
Člen 3d(1) Direktive 2003/87/ES določa dražbo 15 % pravic iz poglavja II navedene direktive za obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012, medtem ko člen 3d(2) določa dražbo enakega odstotka pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES za obdobje od 1. januarja 2013 dalje. Člen 3d(3) zahteva, da se sprejme uredba s podrobnimi določbami, ki državam članicam omogočajo dražbo pravic iz poglavja II, ki jih ni treba izdati brezplačno, v skladu s členom 3d(1) in (2) ali členom 3f(8) Direktive 2003/87/ES.
(6)
Večina zainteresiranih strani, vključenih v posvetovanje pred sprejetjem te uredbe, prevladujoča večina držav članic in ocena učinka, ki jo je izvedla Komisija, podpirajo mnenje, da je skupna dražbena infrastruktura, v kateri se dražbe izvajajo prek skupnega dražbenega sistema, najboljša možnost za dosego glavnih ciljev iz pregleda Direktive 2003/87/ES. Takšen pristop preprečuje kakršna koli izkrivljanja notranjega trga. Omogoča najvišjo stopnjo gospodarske učinkovitosti in dodeljevanje pravic s prodajo na dražbi na osnovi popolnoma usklajenih pogojev znotraj Unije. Poleg tega izvajanje dražb prek skupnega dražbenega sistema krepi signal glede cene ogljika, ki ga gospodarski subjekti potrebujejo za sprejemanje naložbenih odločitev, potrebnih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z najnižjimi stroški.
(7)
Večina zainteresiranih strani, vključenih v posvetovanje pred sprejetjem te uredbe, prevladujoča večina držav članic in ocena učinka, ki jo je izvedla Komisija, podpirajo mnenje, da je skupna dražbena infrastruktura, v kateri se dražbe izvajajo prek skupnega dražbenega sistema, tudi najboljša možnost za dosego ciljev iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES. Tak pristop je stroškovno najbolj učinkovit način za prodajo pravic na dražbi brez neupravičene administrativne obremenitve, ki bi zagotovo nastale, če bi se uporabljalo več dražbenih infrastruktur. Pravno in dejansko najbolje zagotavlja odprt, pregleden in nediskriminatoren dostop do dražb. Takšen skupni pristop bi zagotovil predvidljivost časovnega razporeda dražb in najbolj okrepil jasnost signala glede cene ogljika. Skupna dražbena infrastruktura je zlasti pomembna za zagotavljanje enakovrednega dostopa malim in srednje velikim podjetjem, vključenim v sistem za trgovanje z emisijami, ter za zagotavljanje dostopa malim onesnaževalcem. Spoznavanje več kot enega dražbenega sistema ter registracija in sodelovanje v njem bi bili namreč za takšna podjetja posebno obremenjujoči. Skupni dražbeni sistem omogoča najširši izbor udeležencev iz vse Unije, s čimer najbolje zmanjšuje tveganje, da bi udeleženci ogrozili dražbe, tako da bi jih izkoriščali za pranje denarja, financiranje terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga.
(8)
Da bi se zmanjšalo morebitno tveganje za zmanjševanje konkurence na trgu ogljika, ta uredba državam članicam kljub vsemu omogoča možnost, da se odločijo, da ne bodo sodelovale v skupnem dražbenem sistemu, tako da imenujejo svoje lastne dražbene sisteme, pri čemer je treba te samostojne dražbene sisteme navesti na seznamu v prilogi k tej uredbi. Osnova za takšno vključitev na seznam bi morala biti, da država članica, ki imenuje samostojni dražbeni sistem, o tem obvesti Komisijo. Vendar pa ta možnost neizogibno pomeni, da uskladitev dražbenega postopka ne bo popolna, zato bi se morale ureditve, določene v tej uredbi, ponovno pregledati v začetnem petletnem obdobju in ob posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, tako da se ob upoštevanju pridobljenih izkušenj izvedejo potrebne spremembe. Po prejetju priglasitve v zvezi s samostojnim dražbenim sistemom, ki jo pošlje država članica, bi morala Komisija brez nepotrebnega odlašanja ukrepati v zvezi z vključitvijo navedenega samostojnega sistema na seznam.
(9)
Poleg tega bi moralo biti omogočeno, da država članica nadzornika dražbe zaprosi za sestavo poročila o delovanju dražbenega sistema, ki ga namerava imenovati, na primer ob pripravi kakršnih koli sprememb te uredbe za vključitev samostojnih dražbenih sistemov na seznam. Nadzornik dražbe bi moral prav tako redno pregledovati skladnost vseh dražbenih sistemov s to uredbo in cilji člena 10(4) Direktive 2003/87/ES ter o tem poročati državam članicam, Komisiji in zadevnemu dražbenemu sistemu. Takšen pregled bi moral vključevati vpliv dražb na tržni položaj dražbenih sistemov na sekundarnem trgu. Da bi preprečili situacijo, v kateri bi se država članica, ki sodeluje na dražbi, nehote ujela v kateri koli dražbeni sistem po izteku njegovega mandata, bi morale vse pogodbe o imenovanju dražbenega sistema vsebovati ustrezne določbe, ki od dražbenega sistema zahtevajo, da vsa opredmetena in neopredmetena sredstva, potrebna za izvajanje dražb, predajo nasledniku zadevnega dražbenega sistema.
(10)
Določbe, sprejete v tej uredbi glede predvidljivega časovnega razporeda dražb, ter ukrepi za dostop do dražb, obliko dražb, določbe o upravljanju zavarovanja s premoženjem, plačilu in dobavi ter nadzoru dražb, temeljijo na odločitvah glede števila dražbenih sistemov in vrste subjekta, ki lahko postane dražbeni sistem. Takšnih določb Komisija ni mogla sprejeti v popolnoma usklajeni uredbi, saj ni imela podatkov o številu dražbenih sistemov in posebnih zmogljivostih subjekta, izbranega za izvajanje dražb. Ukrepi, sprejeti v tej uredbi, zato temeljijo na dražbah, izvajanih prek skupnega dražbenega sistema, ter določajo postopek za ugotavljanje števila in kakovosti vseh drugih dražbenih sistemov, ki se jih lahko odločijo uporabljati države članice.
(11)
Ob upoštevanju omejitev, opisanih v uvodni izjavi 10, je primerno, da se za vključitev samostojnih dražbenih sistemov na seznam v prilogi k tej uredbi določijo pogoji ali obveznosti. Vključitev samostojnega sistema na seznam v prilogi k tej uredbi ne posega v pristojnost Komisije, da predlaga umik dražbenega sistema s seznama, zlasti v primeru kršitev te uredbe ali ciljev člena 10(4) Direktive 2003/87/ES. Kadar samostojni sistem ni vključen na seznam, bi morala država članica, ki sodeluje na dražbi, svoje pravice prodajati na dražbah v skupnem dražbenem sistemu. Komisija bi morala v uredbi Komisije, sprejeti v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES, določiti ukrepe za začasno prekinitev izvajanja postopkov v zvezi z dražbo pravic v okoliščinah, ko samostojni sistem krši to uredbo ali cilje člena 10(4) Direktive 2003/87/ES.
(12)
Komisija naj ob posvetovanju z odborom iz člena 23(3) Direktive 2003/87/ES oceni podrobne določbe, ki veljajo za dražbeni postopek, ki ga izvaja samostojni dražbeni sistem, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, kot določa člen 10(4) Direktive 2003/87/ES. Takšna ocena je potrebna za zagotovitev, da za imenovanje samostojnega dražbenega sistema, ki ga na nacionalni ravni izvaja vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem dražbenem sistemu, velja podobna stopnja pregleda kot pri imenovanju skupnega dražbenega sistema s skupnim ukrepom, ki ga določa ta uredba. Države članice, ki sodelujejo v skupnem postopku za oddajo naročil za skupni dražbeni sistem, pri tem sodelujejo s Komisijo, ki bo vključena v celoten postopek. Poleg tega bodo države članice, ki ne sodelujejo v skupnem postopku, dobile status opazovalk v skupnem postopku za oddajo naročil v skladu z ustreznimi pogoji, o katerih se dogovorijo Komisija in sodelujoče države članice v sporazumu o skupni oddaji naročil.
(13)
Ta uredba bi morala za dražbo pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES veljati od 1. januarja 2012 dalje, za dražbo pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES pa od 1. januarja 2013 dalje. Veljati mora tudi za dražbo katerih koli pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES pred obdobjem, ki se začne leta 2013, če je to potrebno za zagotovitev pravilnega delovanja trga ogljika in trgov z električno energijo.
(14)
Zaradi ohranitve preprostosti in dostopnosti bi morale biti pravice, ki se prodajajo na dražbi, na voljo za dobavo najpozneje v petih trgovalnih dneh. Tako kratki roki dobave bi omejili kakršne koli možne negativne vplive konkurence med dražbenimi sistemi in upravljavci sekundarnih trgov s pravicami. Poleg tega so kratki roki dobave enostavnejši, spodbujajo široko udeležbo in tako zmanjšujejo tveganja za zlorabo trga ter bolje zagotavljajo dostop za mala in srednje velika podjetja, vključena v sistem, in za male onesnaževalce. Namesto zagotavljanja nestandardiziranih in standardiziranih terminskih pogodb na dražbah je naloga trga, da ponudi optimalne rešitve v odgovor na povpraševanje po izvedenih finančnih instrumentih v zvezi s pravicami do emisije. Primerno je, da se med postopkom imenovanja dražbenega sistema zagotovi možnost izbire med dvodnevno promptno pogodbo in petdnevno standardizirano terminsko pogodbo, tako da se oceni najboljša rešitev za izbiro optimalnega finančnega produkta na dražbi. Medtem ko dvodnevna promptna pogodba ni finančni instrument v okviru zakonodaje Unije o finančnih trgih, so petdnevne standardizirane terminske pogodbe finančni instrumenti v smislu uredbe o finančnih trgih.
(15)
Izbira med tem, ali bi moral biti finančni produkt na dražbi finančni instrument ali ne, bi morala biti del postopka za izbiro dražbenega sistema in bi morala temeljiti na celoviti oceni stroškov in koristi rešitev, ki jih ponudijo kandidati, sodelujoči v postopku konkurenčne oddaje naročil. Ta ocena bi morala zlasti zadevati stroškovno učinkovitost, enakovreden dostop za mala in srednje velika podjetja, vključena v sistem, ter za male onesnaževalce, ustrezne zaščitne ukrepe in nadzor trga.
(16)
Dokler ne bodo vzpostavljeni pravni ukrepi in tehnična sredstva, potrebni za dobavo pravic, je primerno zagotoviti alternativni način dražbe pravic. V ta namen ta uredba ponuja možnost dražbe standardiziranih in nestandardiziranih terminskih pogodb z dobavo najpozneje 31. decembra 2013. Takšne standardizirane in nestandardizirane terminske pogodbe so finančni instrumenti, ki tako uradnemu dražitelju kot ponudnikom omogočajo, da koristijo zaščitne ukrepe, enakovredne tistim, ki so jim na voljo v okviru regulativnega okvira, ki velja za finančne trge. Za namene te uredbe se standardizirane terminske pogodbe od nestandardiziranih razlikujejo po tem, da se za prve uporablja gibljivo denarno kritje, druge pa so gibljivo krite s premoženjem. Primerno je, da se državam članicam zagotovi možnost odločitve, katero vrsto produkta bodo uporabljale za dražbo pravic, glede na to, katere rezervacije za kritje bi bile najustreznejše v njihovem proračunskem stanju. Če bi bilo treba uporabiti takšen alternativni način dražbe pravic, bi se standardizirane in nestandardizirane terminske pogodbe začasno prodajale na dražbi prek enega ali dveh dražbenih sistemov.
(17)
Zaradi želje po preprostem, poštenem in stroškovno učinkovitem postopku ter potrebe po ublažitvi tveganj za zlorabe trga bi bilo treba dražbe izvajati kot zaprte enkratne dražbe z enotno ceno. Poleg tega bi bilo treba izenačene ponudbe razreševati z naključnim postopkom, kar ustvarja negotovost za ponudnike, saj postane tajno dogovarjanje o ceni, ki jo ponujajo, nevzdržno. Pričakovati je, da bo končna cena na dražbi tesno usklajena s prevladujočo ceno na sekundarnem trgu, medtem ko je končna cena na dražbi, ki je znatno nižja od prevladujoče cene na sekundarnem trgu, lahko znak pomanjkljivosti dražbe. Če bi dovolili, da prevlada takšna končna cena na dražbi, bi to lahko izkrivilo signal glede cen ogljika, povzročilo motnje na trgu ogljika in onemogočilo zagotovitev, da ponudniki za pravice plačajo pošteno ceno. Zato bi bilo treba v takšnem primeru dražbo preklicati.
(18)
Zaželena je razmeroma velika pogostost dražb, tako da se omeji njihov vpliv na delovanje sekundarnega trga in hkrati zagotovi, da so dražbe dovolj velike, da pritegnejo zadostno število udeležencev. Razmeroma velika pogostost dražb omejuje tveganje za zlorabe trga, ker zmanjšuje vrednost, ki jo ponudniki vložijo na posameznih dražbah, in povečuje njihovo prilagodljivost, tako da za popravljanje svojega položaja na trgu uporabijo poznejše dražbe. Iz teh razlogov bi morala ta uredba zagotoviti vsaj tedensko pogostost dražb za pravice iz poglavja III Direktive 2003/87/ES. Glede na veliko manjši obseg pravic iz poglavja II iste direktive je primerna pogostost dražb za te pravice najmanj enkrat na dva meseca.
(19)
Da se zagotovi predvidljivost na sekundarnem trgu, mora ta uredba določiti naslednja pravila in postopke. V uredbi mora biti najprej določen obseg vseh pravic, ki se bodo na dražbi prodajale v letih 2011 in 2012, z začetkom čim prej po sprejetju te uredbe. Tako določene količine in produkti, v obliki katerih se bodo prodajale na dražbi, bodo navedeni v prilogi k tej uredbi. Poleg tega mora uredba predvideti jasna in pregledna pravila za določitev količine pravic, ki bodo prodane na dražbi vsako naslednje leto. Nazadnje mora vsebovati pravila in postopke za to, da se za vsako koledarsko leto že precej pred začetkom zadevnega koledarskega leta določi podroben časovni razpored dražb z vsemi ustreznimi informacijami za vsako posamezno dražbo. Kakršne koli naknadne spremembe časovnega razporeda dražb bi morale biti mogoče le v omejenem številu predpisanih situacij. Vse prilagoditve bi se morale opraviti na način, ki čim manj prizadene predvidljivost časovnega razporeda dražb.
(20)
Splošno pravilo je, da bi morala biti količina pravic, ki bodo vsako leto prodane na dražbi, enaka količini dodeljenih pravic za navedeno leto. Izjema bi bile vse pravice iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi v letih 2011 in 2012. Glede na pričakovano razpoložljivost pravic, prenesenih iz drugega v tretje trgovalno obdobje, pričakovano razpoložljivost potrjenih zmanjšanj emisij in pričakovano količino pravic, ki bodo prodane v skladu s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES, je primerno izravnati vpliv vseh „zgodnjih dražb“ v letih 2011 in 2012 z vnovično določitvijo količine pravic, ki bodo prodane na dražbi v letih 2013 in 2014.
(21)
V skladu s povpraševanjem na sekundarnem trgu bi bilo treba količino pravic, ki bodo vsako leto prodane na dražbi, enakomerno razporediti po vsem letu.
(22)
Za spodbujanje udeležbe in posledično zagotovitev konkurenčnega izida dražbe je potreben odprt dostop. Prav tako je zaupanje v neoporečnost dražbenega postopka, zlasti v razmerju do udeležencev, ki skušajo izkriviti dražbe, tako da jih uporabljajo kot sredstvo za pranje denarja, financiranje terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga, osnovni pogoj za zagotovitev udeležbe na dražbi in konkurenčnega izida dražbe. Za zagotovitev neoporečnosti dražb bi morale za dostop do dražb veljati minimalne zahteve glede preverjanj dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke. Zaradi zagotavljanja stroškovne učinkovitosti takšnih preverjanj bi bilo treba upravičenost do dostopa do dražb omejiti na jasno opredeljive, natančno določene kategorije udeležencev, in sicer na upravljavce nepremičnih naprav in operatorje zrakoplovov, vključene v sistem za trgovanje z emisijami, ter regulirane finančne subjekte, kot so investicijska podjetja in kreditne institucije. Do predložitve vloge za dostop do licitiranja na dražbah bi morala biti upravičena tudi poslovna združenja upravljavcev ali operatorjev zrakoplovov, kot so partnerstva, skupna podjetja ali konzorciji, ki delujejo kot zastopniki svojih članov. Bilo bi torej preudarno, da se upravičenost do dostopa do dražb na začetku omeji brez izključitve možnosti, da se dostop do njih pozneje razširi na druge kategorije udeležencev na podlagi izkušenj, pridobljenih na dražbah, ali po preučitvi, ki jo opravi Komisija v skladu s členom 12(1a) Direktive 2003/87/ES, ali je trg s pravicami do emisij dovolj zaščiten pred zlorabo trga.
(23)
Poleg tega bi morala ta uredba zaradi pravne varnosti vključevati ustrezne določbe Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (4), ki bodo veljale za dražbeni sistem. To je zlasti pomembno glede na dejstvo, da mora dražbeni sistem zagotavljati dostop ne le za investicijska podjetja in kreditne institucije, temveč tudi za upravljavce in operatorje zrakoplovov ter druge osebe, pooblaščene za licitiranje v svojem imenu in v imenu drugih, ki sami niso predmet Direktive 2005/60/ES.
(24)
Ta uredba bi morala udeležencem dati možnost, da do dražb dostopajo neposredno prek interneta ali namenskih povezav, prek pooblaščenih in nadzorovanih finančnih posrednikov ali drugih oseb, ki jih države članice pooblastijo, da licitirajo v lastnem imenu ali v imenu strank svojega glavnega podjetja, če se njihovo glavno podjetje ne ukvarja z opravljanjem investicijskih ali bančnih storitev, pri čemer takšne druge osebe upoštevajo ukrepe za zaščito vlagateljev in dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke, enakovredne tistim, ki veljajo za investicijska podjetja.
(25)
Vključitev drugih oseb, ki jih pooblastijo države članice, na seznam oseb, upravičenih do predložitve vloge za dostop do licitiranja, je namenjena zagotavljanju posrednega dostopa za upravljavce in operatorje zrakoplovov ne le prek finančnih posrednikov, temveč tudi prek drugih posrednikov, s katerimi so v poslovnem odnosu kot stranke, na primer s svojimi dobavitelji električne energije ali goriva, ki so izključeni iz Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (5), v skladu s členom 2(1)(i) te direktive.
(26)
Zaradi pravne varnosti in preglednosti bi morala ta uredba vsebovati podrobne določbe o drugih vidikih dražb, kot so velikost lota, možnost umika ali spremembe predloženih ponudb, valuta, ki se bo uporabljala pri licitiranju in plačilu, oddaja in obravnava vlog za dostop do licitiranja ter zavrnitev, preklic ali začasna odpoved dostopa.
(27)
Vsaka država članica bi morala imenovati uradnega dražitelja, ki bo odgovoren za prodajo pravic na dražbi v imenu države članice, ki ga imenuje. Dražbeni sistem bi moral biti odgovoren izključno za izvajanje dražb. Omogočiti bi bilo treba, da istega uradnega dražitelja imenuje več kot ena država članica. Uradni dražitelj bi moral delovati ločeno v imenu vsake posamezne države članice, ki ga imenuje. Odgovoren bi moral biti za prodajo pravic prek dražbenega sistema ter za sprejemanje prihodkov od prodaje na dražbi, ki pripadajo vsaki državi članici, ki ga imenuje, in izplačilo prihodkov tej državi članici. Pomembno je, da so sporazumi med državami članicami in njihovimi uradnimi dražitelji skladni s sporazumi med uradnim dražiteljem in dražbenim sistemom, v primeru kakršnega koli spora pa prevlada slednji.
(28)
Poleg tega bi moral imeti uradni dražitelj, ki ga imenuje država članica, ki ne sodeluje v skupnem dražbenem sistemu, temveč imenuje svoj lastni dražbeni sistem, dostop ne le do dražbenega sistema, ki ga imenuje zadevna država članica, ampak tudi do skupnega dražbenega sistema. To je zaželeno, da se zagotovi možnost gladkega prehoda s samostojnega dražbenega sistema na skupni dražbeni sistem, če je to potrebno, zlasti v primeru dražbenega sistema, ki ni vključen na seznam v prilogi k tej uredbi.
(29)
Zahteva, da mora biti dražbeni sistem reguliran trg, je utemeljena na želji, da se za upravljanje dražb uporabi organizacijska infrastruktura, ki je na voljo na sekundarnem trgu. Predvsem Direktiva 2004/39/ES in Direktiva 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (6) regulirane trge zavezujeta, da pri vodenju svojih dejavnosti uporabljajo vrsto zaščitnih ukrepov. Navedeni zaščitni ukrepi vključujejo ureditve za opredelitev in upravljanje morebitnih škodljivih posledic kakršnih koli navzkrižij interesov za delovanje reguliranega trga ali njegovih udeležencev; za opredelitev in upravljanje tveganj, ki so jim izpostavljeni, ter za vzpostavitev učinkovitih ukrepov za njihovo ublažitev; za zagotovitev dobrega upravljanja tehničnih operacij njihovih sistemov z vzpostavitvijo učinkovitih postopkov ob nepredvidljivih dogodkih za obvladovanje tveganj glede motenj v sistemu; za pregledna in nediskrecijska pravila in postopke za pošteno in urejeno trgovanje ter oblikovanje objektivnih meril za učinkovito izvrševanje naročil; za spodbujanje učinkovitega in pravočasnega zaključevanja transakcij, opravljenih znotraj njihovih sistemov; za zadostna finančna sredstva, ki so jim na voljo, da se zagotovi njihovo urejeno delovanje, ob upoštevanju značilnosti in obsega transakcij, opravljenih na trgu, ter obsega in stopnje tveganj, ki so jim izpostavljeni.
(30)
Zahteva, da mora biti dražbeni sistem reguliran trg, ima številne druge prednosti. Omogoča uporabo organizacijske infrastrukture, izkušenj, zmogljivosti in preglednih obveznih operativnih predpisov trga. Ta zahteva je med drugim pomembna za obračun in poravnavo transakcij ter za spremljanje skladnosti s pravili trga in drugimi pravnimi obveznostmi, kot sta prepoved zlorabe trga in zagotovitev mehanizmov za izvensodno reševanje sporov. To je stroškovno učinkovito in pomaga varovati neoporečnost delovanja dražb. Pravila, ki na reguliranih trgih veljajo glede navzkrižja interesov, bi uradnega dražitelja zavezala k neodvisnosti od dražbenega sistema, njegovih lastnikov ali njegovega upravljavca trga, tako da ne bi bilo ogroženo dobro delovanje reguliranega trga. Poleg tega bodo mnogi potencialni udeleženci dražb že člani ali udeleženci različnih reguliranih trgov, dejavnih na sekundarnem trgu.
(31)
V skladu z Direktivo 2004/39/ES reguliranim trgom in njihovim upravljavcem trga izdajo dovoljenja in jih nadzorujejo pristojni nacionalni organi v državi članici, v kateri sta regulirani trg ali njegov upravljavec trga registrirana ali kjer se nahajata (tj. v matični državi članici). Ne glede na vse ustrezne določbe Direktive 2003/6/ES, zlasti kazenske sankcije, ki so v nacionalni zakonodaji predpisane za zlorabo trga, je pravo, ki se uporabi za regulirane trge, javno pravo matične države članice. Regulirani trgi so zato v pristojnosti upravnih sodišč matične države članice, kot je določeno v skladu z nacionalno zakonodajo. Ta pravni okvir velja za trgovanje, ne pa za prodajo na dražbi, in zgolj za finančne instrumente, ne pa tudi za promptne finančne produkte. Zato je zaradi pravne varnosti primerno, da ta uredba določa, da matična država članica reguliranega trga, ki je imenovan za dražbeni sistem, zagotovi, da njeno nacionalno pravo v ustreznih delih razširi zgoraj navedeni regulativni okvir na dražbe, ki jih izvaja dražbeni sistem pod njeno pristojnostjo. Poleg tega mora ta uredba vsebovati zahtevo, da dražbeni sistem omogoča zunajsodno reševanje sporov in da država članica zagotavlja pravico do pritožbe zoper odločitve, sprejete z mehanizmom za zunajsodno reševanje sporov, ne glede na to, ali je finančni produkt na dražbi finančni instrument ali promptna pogodba.
(32)
Konkurenco med različnimi možnimi dražbenimi sistemi je treba zagotoviti s postopkom konkurenčne oddaje naročil za imenovanje dražbenega sistema, kadar to zahteva zakonodaja Unije ali nacionalna zakonodaja o javnih naročilih. Dražbeni sistem bi moral biti povezan z najmanj enim klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom. Z dražbenim sistemom je lahko povezanih tudi več klirinških sistemov ali poravnalnih sistemov. Imenovanje skupnega dražbenega sistema bi moralo biti omejeno na obdobje največ pet let. Imenovanje samostojnih dražbenih sistemov bi moralo biti omejeno na obdobje največ treh let z možnostjo podaljšanja za dodatni dve leti, v katerih bi bilo treba pregledati ureditve, ki veljajo za vse dražbene sisteme. Vzpostavitev triletnega obdobja za samostojni dražbeni sistem je namenjeno zagotovitvi najkrajšega mandata za samostojni sistem, hkrati pa državi članici, ki ga imenuje, omogoča, da se pridruži skupnemu sistemu, če se tako odloči po izteku triletnega obdobja, brez poseganja v sposobnost države članice, ki imenuje sistem, da imenovanje samostojnega sistema obnovi za nadaljnji dve leti, dokler ni znan rezultat pregleda Komisije. Ob izteku vsakega obdobja imenovanja bi bilo treba izvesti nov postopek konkurenčne oddaje naročil, kadar se postopek oddaje naročil zahteva na podlagi zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje o javnih naročilih. Pričakuje se, da izbor skupnega dražbenega sistema za izvajanje dražb ne bo pomembno vplival na sekundarni trg, saj se bodo na dražbi prodajale le pravice z rokom dobave največ pet dni.
(33)
Za izvajanje dražb, vzpostavitev in upravljanje časovnega razporeda dražb ter razne druge naloge, povezane z dražbami, kot je vzdrževanje posodobljene spletne strani, dostopne po vsej Uniji, so potrebni skupni ukrepi držav članic in Komisije v smislu tretjega pododstavka člena 91(1) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7) („finančna uredba“). Potreba po takšnih skupnih ukrepih izhaja iz obsega sistema za trgovanje z emisijami, ki zajema vso Unijo, iz glavnih ciljev politik, ki izhajajo iz pregleda Direktive 2003/87/ES, in iz dejstva, da je Komisija na podlagi Direktive 2003/87/ES neposredno odgovorna za podrobno izvedbo vrste elementov sistema za trgovanje z emisijami, ki neposredno vplivajo zlasti na časovni razpored dražb in na spremljanje dražb. Ta uredba bi torej morala določati, da se postopek konkurenčne oddaje naročil za imenovanje skupnega dražbenega sistema in nadzornika dražbe izvede s skupno oddajo naročil, ki jo vodijo Komisija in države članice v smislu člena 125c Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8). Člen 125c Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 omogoča, da se pri skupni oddaji naročil med državami članicami in Komisijo uporabljajo pravila postopka za oddajo naročil, ki veljajo za Komisijo. Glede na obseg oddaje naročil, ki zajema vso Unijo, je primerno, da se za skupni postopek za oddajo naročil v ustrezni meri uporabijo pravila za oddajo javnih naročil iz finančne uredbe in Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002. Ta uredba bi morala podrobno določati, da bodo dražbene storitve zagotovile države članice, storitve tehnične podpore pa Komisija, zlasti ob upoštevanju morebitnih odločitev o dopolnitvi nepopolnih prilog k tej uredbi, o ustrezni pogostosti dražb, o uskladitvi časovnih razporedov dražb med različnimi dražbenimi sistemi, o uvedbi največje višine ponudbe ter o kakršni koli spremembi te uredbe, zlasti glede povezanosti z drugimi sistemi in storitvami, da se spodbudi pravilno razumevanje pravil dražbe zunaj Unije. Primerno je, da Komisija takšne storitve zagotovi prek skupnega dražbenega sistema z največ izkušnjami pri izvajanju dražb za več kot eno državo članico. To ne posega v možnost posvetovanja z drugimi dražbenimi sistemi ali drugimi zainteresiranimi stranmi.
(34)
Dražbeni sistemi bi morali biti izbrani z odprtim, preglednim in konkurenčnim izbirnim postopkom, razen če za imenovanje dražbenega sistema s strani države članice, ki ne sodeluje v skupnem postopku, ne veljajo pravila postopka za oddajo naročil na podlagi zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje o javnih naročilih. Pri imenovanju dražbenih sistemov ter klirinškega sistema ali poravnalnega sistema bi bilo treba upoštevati rešitve, ki jih ponudijo kandidati za zagotavljanje stroškovne učinkovitosti ter polnega, pravičnega in enakovrednega dostopa do sodelovanja na dražbah za mala in srednje velika podjetja in dostopa za male onesnaževalce ter za zagotavljanje trdnega nadzora dražb vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov. Dražbeni sistem za dražbo nestandardiziranih ali standardiziranih terminskih pogodb je lahko izjemoma izbran na osnovi dejstva, da lahko uporablja določbe o dostopu, pravila za plačilo in dobavo ter pravila za nadzor trga, ki veljajo na sekundarnem trgu. Posebne postopke, ki jih je treba upoštevati pri izbiri skupnega dražbenega sistema, bi bilo treba opredeliti v sporazumu, dogovorjenem med Komisijo in državami članicami, v katerem bi bili določeni praktični načini ocenjevanja vlog za sodelovanje ali ponudb in dodelitve pogodb ter pravo, ki se uporablja za te pogodbe, in pristojno sodišče za reševanje sporov, kot določa člen 125c Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.
(35)
Državam članicam, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu za izbiro skupnega dražbenega sistema, se lahko dovoli, da v skupnem ukrepu v celoti ali delno dobijo status opazovalk v skladu s pogoji, o katerih se dogovorijo države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu, in Komisija, kot je določeno v sporazumu o skupni oddaji naročil, pri čemer je treba upoštevati vsa veljavna pravila o oddaji javnih naročil, vključno s pravili o preprečevanju navzkrižij interesov in ohranjanju zaupnosti. Takšen dostop bi bil zaželen, da se omogoči lažji prehod med samostojnimi dražbenimi sistemi in skupnim dražbenim sistemom ob upoštevanju tistih vidikov dražbenega postopka, ki niso popolnoma usklajeni s to uredbo.
(36)
Primerno je, da države članice, ki se odločijo, da ne bodo sodelovale v skupnem postopku za imenovanje skupnega dražbenega sistema, temveč bodo imenovale svoj lasten dražbeni sistem, o svoji odločitvi obvestijo Komisijo v razmeroma kratkem času po začetku veljavnosti te uredbe. Poleg tega mora Komisija ugotoviti, ali države članice, ki bodo imenovale svoj lasten dražbeni sistem, pri tem uporabljajo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da postopek dražbe ustreza določbam te uredbe in ciljem člena 10(4) Direktive 2003/87/ES. Prav tako je pomembno, da Komisija uskladi podrobne časovne razporede dražb, ki jih predlagajo dražbeni sistemi razen skupnega dražbenega sistema, s časovnimi razporedi dražb, ki jih predlaga skupni dražbeni sistem. Ko Komisija zaključi ocenjevanje vseh ostalih samostojnih dražbenih sistemov, pripravi seznam teh dražbenih sistemov, držav članic, ki jih imenujejo, in vseh veljavnih pogojev ali obveznosti, vključno z vsemi pogoji ali obveznostmi glede posameznih časovnih razporedov dražb, ter ga vključi v prilogo k tej uredbi. Vključitev na ta seznam ne pomeni, da Komisija potrdi skladnost države članice, ki imenuje sistem, s katerimi koli pravili za oddajo javnih naročil, ki veljajo za imenovanje njenega izbranega dražbenega sistema.
(37)
Člen 10(3) Direktive 2003/87/ES določa, da države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi. Da bi se izognili kakršnim koli dvomom, bi morala ta uredba določiti, da se prihodki od prodaje na dražbi nakažejo neposredno uradnemu dražitelju, ki ga imenuje vsaka posamezna država članica.
(38)
Ker se dražba pravic začne z njihovo izdajo na sekundarnem trgu in ne z neposredno brezplačno dodelitvijo upravljavcem in operatorjem zrakoplovov, bi bilo neprimerno, da bi za klirinške sisteme ali poravnalne sisteme veljale kakršne koli obveznosti glede posebne uspešnosti pri dobavi pravic uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom, če bi bila dobava neuspešna iz razlogov zunaj njihovega vpliva. Ta uredba bi torej morala določati, da je edini popravni ukrep, ki je uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom na voljo v primeru neuspešne dobave pravic, prodanih na dražbi, sprejetje dobave z zamudo. Vendar pa je pomembno omogočiti, da se pravice, prodane na dražbi, ki niso dobavljene zaradi neizvedbe celotnega plačila, ponudijo na prihodnjih dražbah, ki jih organizira isti dražbeni sistem.
(39)
Ker se edine obveznosti držav članic nanašajo na dobavo pravic, ni primerno, da bi morale države članice pri sodelovanju na dražbi deponirati zavarovanje s premoženjem, razen samih pravic. Zato bi morala ta uredba določati, da je edina obveznost držav članic pri dražbi dvodnevnih terminskih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, kot so opredeljene v tej uredbi, predhodno deponiranje pravic, ki se prodajajo na dražbi, na depozitni račun, ki ga v registru Unije vodita klirinški sistem ali poravnalni sistem v vlogi skrbnika.
(40)
Vendar pa mora dražbeni sistem skupaj s kakršnim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njim povezana, izvajati ustrezne postopke v zvezi z zavarovanjem s premoženjem in vse ostale postopke za obvladovanje tveganja, potrebne za zagotovitev, da uradni dražitelji prejmejo celotno plačilo za pravice, prodane na dražbi po končni ceni na dražbi, ne glede na kakršne koli pomanjkljivosti pri plačilu, ki ga izvede uspešni ponudnik ali njegov pravni naslednik.
(41)
Za namene stroškovne učinkovitosti bi morali uspešnim ponudnikom omogočiti, da trgujejo s pravicami, ki so jim bile dodeljene na dražbi, še preden so te pravice dobavljene. Izjema od te zahteve po tržnosti se lahko uporabi le takrat, ko so pravice dobavljene v roku dveh trgovalnih dni po dražbi. Kot posledica te zahteve ta uredba omogoča, da plačila sprejmejo in dobavo izvršijo pravni nasledniki uspešnih ponudnikov namesto uspešnih ponudnikov samih. Vendar ta možnost ne bi smela dovoljevati izogibanja zahtevam za upravičenost do licitiranja na dražbah.
(42)
Primerno je, da sta sestava in višina pristojbin, ki jih uporabljajo dražbeni sistem ter klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki sta z njim povezana, enako ugodni kot primerljive pristojbine in pogoji, ki se uporabljajo za transakcije na sekundarnem trgu. Zaradi preglednosti bi morali biti vse pristojbine in vsi pogoji razumljivi, razčlenjeni in javno dostopni. Splošno pravilo bi moralo biti, da se stroški dražbenega postopka krijejo s pristojbinami, ki jih plačujejo ponudniki, kot določa pogodba o imenovanju dražbenega sistema. Vendar pa je za zagotovitev stroškovno učinkovitega skupnega dražbenega sistema pomembno, da države članice pri skupnem ukrepu sodelujejo od samega začetka. Zato je primerno, da se od držav članic, ki se skupnemu ukrepu pridružijo pozneje, zahteva, da same krijejo svoje stroške in da se ti zneski odštejejo od stroškov, ki jih sicer krijejo ponudniki. Vendar pa takšne določbe ne bi smele postaviti v neugoden položaj držav članic, ki se želijo pridružiti skupnemu ukrepu po izteku imenovanja samostojnih sistemov. Prav tako države članice ne bi smele biti v neugodnem položaju, kadar začasno sodelujejo pri skupnemu ukrepu, ker priglašeni samostojni sistem ni vključen na seznam. Uradni dražitelj bi moral plačati le za dostop do dražbenega sistema, ali celo tega ne, medtem ko bi morali morebitne stroške klirinškega in poravnalnega sistema kriti ponudniki, kot to določa splošno pravilo.
(43)
Vsekakor je primerno, da stroške za nadzornika dražbe krijejo države članice in da se ti stroški odštejejo od prihodkov od prodaje na dražbi. Poleg tega je primerno, da pogodba o imenovanju nadzornika dražbe razlikuje med stroški nadzornika dražbe, ki se spreminjajo predvsem glede na število dražb, in vsemi ostalimi stroški. Natančno razločevanje med temi stroški bi moralo biti prepuščeno odločanju v skupnem postopku za oddajo naročil.
(44)
Imenovati bi bilo treba nepristranskega nadzornika dražbe, ki bi spremljal postopek dražbe in poročal o njegovi skladnosti s cilji člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, o skladnosti z določbami te uredbe in o vseh primerih protikonkurenčnega obnašanja ali zlorabe trga. Za spremljanje dražb je potrebno skupno ukrepanje držav članic in Komisije, podobno kot v primeru dražb, zato je primeren skupni postopek za oddajo naročil. Zahtevati bi bilo treba, da dražbeni sistemi, uradni dražitelji in pristojni nacionalni organi, odgovorni za nadzorovanje dražbenega sistema, investicijska podjetja ali kreditne institucije ali druge osebe, pooblaščene za licitiranje v imenu drugih, ki sodelujejo na dražbah, ali za preiskave in pregon zlorab trga, sodelujejo z nadzornikom dražb pri opravljanju njegovih nalog.
(45)
Za zagotovitev nepristranskosti nadzornika dražb bi morali glede zahtev za imenovanje nadzornika dražb upoštevati kandidate z najmanjšim tveganjem za navzkrižje interesov ali zlorabo trga, zlasti ob upoštevanju njihovih morebitnih dejavnosti na sekundarnem trgu ter njihovih notranjih postopkov in ukrepov za ublažitev tveganja za navzkrižje interesov ali zlorabo trga, brez vplivanja na njihovo sposobnost, da svoje naloge opravljajo pravočasno ter v skladu z najvišjimi poklicnimi in kakovostnimi standardi.
(46)
Protikonkurenčno obnašanje in zloraba trga sta nezdružljiva z načeli odprtosti, preglednosti, usklajenosti in nediskriminacije, na katerih temelji ta uredba. Ta uredba bi morala zato vsebovati ustrezne določbe za ublažitev tveganja za takšno obnašanje na dražbah. Glavni dejavniki, ki pomagajo ublažiti tveganje za zlorabo trga, so skupni dražbeni sistem, preprosta zasnova dražb, razmeroma velika pogostost dražb, naključno razreševanje izenačenih ponudb, ustrezen dostop do dražb, enakopravno razkrivanje informacij in preglednost pravil. Finančni instrument kot sredstvo za prodajo pravic na dražbi tako uradnemu dražitelju kot ponudnikom omogoča, da koristijo zaščitne ukrepe, ki so jim na voljo znotraj zakonodajnega okvira, ki velja za finančne trge. Ta uredba bi morala določiti pravila, podobna tistim, ki veljajo za finančne instrumente, tako da se zmanjša tveganje za zlorabe trga v primerih, ko finančni produkt na dražbi ni finančni instrument. Nepristranski nadzornik dražbe bi moral oceniti celoten postopek dražbe in dražbe same ter upoštevanje pravil, ki veljajo zanje.
(47)
Poleg tega je nujno zagotoviti integriteto uradnega dražitelja. Države članice bi torej morale pri imenovanju uradnega dražitelja upoštevati kandidate z najmanjšim tveganjem za navzkrižje interesov ali zlorabo trga, zlasti ob upoštevanju njihovih morebitnih dejavnosti na sekundarnem trgu ter njihovih notranjih postopkov in ukrepov za ublažitev tveganja za navzkrižje interesov ali zlorabo trga, brez vplivanja na njihovo sposobnost, da svoje naloge opravljajo pravočasno ter v skladu z najvišjimi poklicnimi in kakovostnimi standardi. Posledica te zahteve je, da se državam članicam izrecno prepove izmenjava kakršnih koli notranjih informacij o dražbah z njihovim uradnim dražiteljem. Kršitev te prepovedi se kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi sankcijami.
(48)
Poleg tega bi bilo zaželeno omogočiti, da dražbeni sistem spremlja obnašanje ponudnikov in v primeru zlorabe trga, pranja denarja in financiranja terorizma o tem obvesti pristojne nacionalne organe, v skladu z obveznostmi poročanja, določenimi v Direktivi 2003/6/ES, ter ob izvajanju obveznosti poročanja, določenih v Direktivi 2005/60/ES.
(49)
Pri uporabi nacionalnih predpisov, s katerimi se v ustreznem obsegu prenašata naslova III in IV direktiv 2004/39/ES in 2003/6/ES, bi morali pristojni organi zadevnih držav članic primerno upoštevati ustrezne določbe ukrepov Unije, s katerimi se izvajata ti direktivi.
(50)
Zaželeno je tudi, da ta uredba določa možnost uvedbe zgornje meje za količino pravic, ki jo lahko ponudi posamezni ponudnik, kot delež skupne količine pravic, ki se prodajajo na posameznih dražbah ali v celem danem koledarskem letu, ali katerih koli drugih ustreznih popravnih ukrepov. Glede na možno upravno obremenitev, ki bi jo lahko sprožila ta možnost, bi jo bilo treba aktivirati le v primerih, ko so pristojni nacionalni organi prejeli uradno obvestilo o zlorabi trga, pranju denarja ali financiranju terorizma in se nanj niso odločili odzvati, pod pogojem da se dokažeta potreba po njeni aktivaciji in njena učinkovitost. Za aktivacijo te možnosti bi bilo treba pridobiti predhodno mnenje Komisije o tej zadevi. Preden poda svoje mnenje, bi se morala Komisija posvetovati z državami članicami in nadzornikom dražbe o predlogu, ki ga predstavi dražbeni sistem. Za to mnenje bo pomembna tudi lastna preučitev Komisije, ali je trg s pravicami do emisije dovolj zaščiten pred zlorabo trga v skladu s členom 12(1a) Direktive 2003/87/ES.
(51)
Primerno je tudi, da druge osebe, ki jih države članice pooblastijo za licitiranje v imenu strank svojega glavnega podjetja, upoštevajo kodeks ravnanja, določen v tej uredbi, tako da zagotovijo primerno zaščito za svoje stranke.
(52)
Ta uredba mora določiti jezikovno ureditev, ki velja za vsak dražbeni sistem, na način, ki zagotavlja preglednost in uravnoteženo izpolnjevanje cilja glede nediskriminatornega dostopa do dražb in zagotavljanja stroškovno najbolj učinkovite jezikovne ureditve. Dokumentacija, ki ni objavljena v Uradnem listu Evropske unije, mora biti objavljena v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ, in sicer v angleščini. Uporaba jezika, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ, je bila že določena z Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES (9).
(53)
Države članice lahko na lastne stroške poskrbijo za prevod vse dokumentacije v svoje uradne nacionalne jezike. Kadar se država članica odloči za slednje, bi morali tudi samostojni dražbeni sistemi na stroške tiste države članice, ki je zadevni samostojni dražbeni sistem imenovala, prevesti vso dokumentacijo v zvezi s svojim lastnim dražbenim sistemom v jezik zadevne države članice. Posledično bi morali biti dražbeni sistemi torej sposobni obvladovati vse ustno in pisno sporazumevanje s prosilci za dostop do licitiranja, osebami, ki imajo dostop do licitiranja, ali ponudniki, ki sodelujejo na dražbi, v katerem koli jeziku, kadar država članica poskrbi za prevod na lastne stroške, če jo takšne osebe za to zaprosijo. Dražbeni sistemi takšnim osebam za to storitev ne smejo zaračunati dodatnih stroškov. Takšne stroške bi morali enakomerno kriti vsi ponudniki v zadevnem dražbenem sistemu, da se zagotovi enakopraven dostop do dražb po vsej Uniji.
(54)
Zaradi pravne varnosti in preglednosti bi morala ta uredba vsebovati podrobne določbe o drugih vidikih prodaje na dražbah, kot so objavljanje, razglasitev in obveščanje o izidih dražb, zaščita zaupnih informacij, popravljanje napak pri opravljenih plačilih ali prenosih pravic ali pri zavarovanju s premoženjem, danem ali sproščenem v skladu s to uredbo, pravica do pritožbe na odločitve dražbenega sistema in začetek veljavnosti.
(55)
Za namene te uredbe se šteje, da investicijska podjetja, ki oddajajo ponudbe za finančne instrumente v svojem imenu ali v imenu strank, opravljajo investicijsko storitev ali dejavnost.
(56)
Ta uredba ne posega v preučitev, ki jo opravi Komisija v skladu s členom 12(1a) Direktive 2003/87/ES, ali je trg s pravicami do emisij dovolj zaščiten pred zlorabo trga, niti na morebitne predloge, ki jih lahko Komisija oblikuje za zagotovitev takšne zaščite. Ta uredba namerava zagotoviti, da so med čakanjem na izid preučitve Komisije trgovalni pogoji pošteni in urejeni.
(57)
Ta uredba ne vpliva na izvajanje členov 107 in 108 Pogodbe, na primer kar zadeva ureditve za zagotovitev poštenega, polnega in enakovrednega dostopa za mala in srednja podjetja, vključena v shemo Unije o trgovanju z emisijami, ter dostopa za male onesnaževalce.
(58)
Ta uredba ne vpliva na uporabo katerih koli veljavnih pravil notranjega trga EU.
(59)
Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznavata zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člen 11 Listine, ter člen 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah. V tem smislu ta uredba na noben način ne preprečuje državam članicam, da bi uporabljale svoja ustavna pravila glede svobode tiska in svobode izražanja v medijih.
(60)
Za zagotovitev predvidljivih in pravočasnih dražb mora ta uredba začeti veljati kar najhitreje.
(61)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 23(1) Direktive 2003/87/ES -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Vsebina
Ta uredba določa pravila o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije na podlagi Direktive 2003/87/ES.
Člen 2
Področje uporabe
Ta uredba se uporablja za dodelitev prek dražbe za pravice iz poglavja II (letalstvo) Direktive 2003/87/ES in za dodelitev prek dražbe za pravice iz poglavja III (nepremične naprave) navedene direktive, ki veljajo za predajo v trgovalnih obdobjih od 1. januarja 2013 dalje.
Člen 3
Opredelitve pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„standardizirana terminska pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo kot finančni instrumenti v skladu s členom 38(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 (10), z rokom dobave na dogovorjen datum v prihodnosti po končni ceni na dražbi, določeni v skladu s členom 7(2) te uredbe, pri katerih so pozivi h gibljivemu kritju, ki odražajo cenovna gibanja, plačljivi v gotovini;
2.
„standardizirana terminska pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo kot finančni instrumenti v skladu s členom 38(3) Uredbe (ES) št. 1287/2006, z rokom dobave na dogovorjen datum v prihodnosti po končni ceni na dražbi, določeni v skladu s členom 7(2) te uredbe, pri katerih so lahko pozivi h gibljivemu kritju, ki odražajo cenovna gibanja, kriti bodisi z zavarovanjem s premoženjem ali z dogovorjenim vladnim jamstvom, kar koli izbere centralna nasprotna stranka;
3.
„dvodnevna promptna pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo z rokom dobave na dogovorjen datum najpozneje drugi trgovalni dan od dneva dražbe, v skladu s členom 38(2)(a) Uredbe (ES) št. 1287/2006;
4.
„petdnevna standardizirana terminska pogodba“ pomeni pravice, ki se na dražbi prodajajo kot finančni instrumenti v skladu s členom 38(3) Uredbe (ES) št. 1287/2006 z rokom dobave na dogovorjen datum najpozneje v petih trgovalnih dneh od dneva dražbe;
5.
„ponudba“ pomeni ponudbo na dražbi za pridobitev neke količine pravic po določeni ceni;
6.
„licitacijsko obdobje“ pomeni časovno obdobje, v katerem se lahko predložijo ponudbe;
7.
„trgovalni dan“ pomeni kateri koli dan, na katerega sta dražbeni sistem in z njim povezani klirinški sistem ali poravnalni sistem odprta za trgovanje;
8.
„investicijsko podjetje“ pomeni isto kot v točki 1 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES;
9.
„kreditna institucija“ pomeni isto kot v členu 4(1) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11);
10.
„finančni instrument“ pomeni isto kot v točki 17 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, razen če je v tej uredbi določeno drugače;
11.
„sekundarni trg“ pomeni trg, na katerem osebe kupujejo ali prodajajo pravice, preden ali potem ko so bile dodeljene brezplačno ali prek dražbe;
12.
„nadrejeno podjetje“ pomeni isto kot v členih 1 in 2 Direktive Sveta 83/349/EGS (12);
13.
„podrejeno podjetje“ pomeni isto kot v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS;
14.
„povezano podjetje“ pomeni podjetje, ki ga z nadrejenim ali podrejenim podjetjem veže odnos v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS;
15.
„nadzor“ pomeni isto kot v členu 3(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (13), kot se uporablja v Prečiščenem obvestilu Komisije o pravni pristojnosti (14). Za določitev pojma nadzora podjetij v državni lasti se uporabljajo uvodna izjava 22 navedene uredbe ter člena 52 in 53 Obvestila;
16.
„dražbeni postopek“ pomeni postopek, ki vključuje določitev časovnega razporeda dražb, postopke za dostop do licitiranja, postopke za oddajo ponudb, izvedbo dražbe, izračun in razglasitev izidov dražbe, ureditve za plačilo dolgovanega zneska, dobavo pravic in upravljanje zavarovanja s premoženjem, potrebnega za kritje morebitnih tveganj pri transakciji, ter nadzorovanje in spremljanje pravilnega poteka dražb v dražbenem sistemu;
17.
„pranje denarja“ pomeni isto kot v členu 1(2) Direktive 2005/60/ES ob upoštevanju člena 1(3) in (5) navedene direktive;
18.
„financiranje terorizma“ pomeni isto kot v členu 1(4) Direktive 2005/60/ES ob upoštevanju člena 1(5) navedene direktive;
19.
„kriminalna dejavnost“ pomeni isto kot v členu 3(4) Direktive 2005/60/ES;
20.
„uradni dražitelj“ pomeni vsak javni ali zasebni subjekt, ki ga država članica imenuje za prodajo pravic na dražbi v njenem imenu;
21.
„določeni imetniški račun“ pomeni eno ali več vrst imetniškega računa, določenega v veljavni uredbi Komisije, sprejeti v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES, za namene sodelovanja v postopku dražbe ali njegovega izvajanja, vključno s hrambo pravic na depozitnem računu do njihove dobave v skladu s to uredbo;
22.
„določeni bančni račun“ pomeni bančni račun, ki ga uradni dražitelj, ponudnik ali njegov pravni naslednik imenuje za sprejemanje dolgovanih plačil v skladu s to uredbo;
23.
„dolžnost skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke“ pomeni isto kot v členu 8(1) Direktive 2005/60/ES ob upoštevanju člena 8(2) navedene direktive;
24.
„dejanski lastnik“ pomeni isto kot v členu 3(6) Direktive 2005/60/ES;
25.
„overjena kopija“ pomeni verodostojno kopijo izvirnega dokumenta, ki je overjena kot dejanska kopija izvirnika pri usposobljenem pravniku, računovodji, notarju ali podobnem strokovnjaku, ki je po nacionalnem pravu zadevne države članice pristojen za uradno potrditev, da je neka kopija resnično kopija izvirnika;
26.
„politično izpostavljene osebe“ pomeni isto kot v členu 3(8) Direktive 2005/60/ES;
27.
„zloraba trga“ pomeni bodisi trgovanje na podlagi notranjih informacij, kot je opredeljeno v točki 28 tega člena ali prepovedano v členu 38, bodisi tržno manipulacijo, kot je opredeljena v točki 30 tega člena ali v členu 37(b), ali oboje;
28.
„trgovanje na podlagi notranjih informacij“ pomeni uporabo notranjih informacij, kot je prepovedana s členi 2, 3 in 4 Direktive 2003/6/ES v zvezi s finančnim instrumentom v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, navedenim v členu 9 navedene direktive, razen če ni v tej uredbi določeno drugače;
29.
„notranje informacije“ pomeni isto kot v členu 1(1) Direktive 2003/6/ES v zvezi s finančnim instrumentom v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, navedenim v členu 9 navedene direktive, razen če ni v tej uredbi določeno drugače;
30.
„tržna manipulacija“ pomeni isto kot v členu 1(2) Direktive 2003/6/ES v zvezi s finančnim instrumentom v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, navedenim v členu 9 navedene direktive, razen če ni v tej uredbi določeno drugače;
31.
„klirinški sistem“ pomeni eno ali več infrastruktur, povezanih z dražbenim sistemom, ki lahko ponujajo storitve obračuna, kritja, pobota, upravljanja zavarovanja s premoženjem, poravnav in dobave ter katere koli druge storitve, ki jih izvaja centralna nasprotna stranka, do katerih se neposredno ali posredno dostopa prek članov centralne nasprotne stranke, ki delujejo kot posredniki med svojimi strankami in centralno nasprotno stranko;
32.
„obračun“ pomeni vse postopke, ki potekajo pred začetkom licitacijskega obdobja, med licitacijskim obdobjem in po koncu licitacijskega obdobja do poravnave, kar vključuje upravljanje z vsemi tveganji, ki nastopijo v tem časovnem obdobju, vključno s pobotom, kritjem ali novacijo, ali vse ostale storitve, ki jih po možnosti izvede klirinški ali poravnalni sistem;
33.
„kritje“ pomeni postopek, s katerim uradni dražitelj ali ponudnik oziroma eden ali več posrednikov, ki delujejo v njunem imenu, zagotovi zavarovanje s premoženjem, da zavaruje določen finančni položaj, kar vključuje celoten postopek izmere, izračuna in upravljanja zavarovanja s premoženjem, uporabljenega za zavarovanje takšnih finančnih položajev, s katerim se zagotovi, da so vse plačilne obveznosti ponudnika in vse dobavne obveznosti uradnega dražitelja oziroma enega ali več posrednikov, ki delujejo v njunem imenu, izpolnjene v zelo kratkem časovnem obdobju;
34.
„poravnava“ pomeni plačilo dolgovanega zneska, ki ga izvede uspešni ponudnik ali njegov pravni naslednik ali centralna nasprotna stranka ali posrednik za poravnavo, za pravice, ki bodo dobavljene temu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku ali centralni nasprotni stranki ali posredniku za poravnavo, ter dobavo pravic uspešnemu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku ali centralni nasprotni stranki ali posredniku za poravnavo;
35.
„centralna nasprotna stranka“ pomeni subjekt, ki posreduje bodisi neposredno med uradnim dražiteljem in ponudnikom ali njegovim pravnim naslednikom ali med posredniki, ki ju zastopajo, ter deluje kot izključna stranka vsakega izmed njiju, ki zagotavlja plačilo prihodkov od prodaje na dražbi uradnemu dražitelju ali posredniku, ki ga zastopa, oziroma dobavo pravic z dražbe ponudniku ali posredniku, ki ga zastopa, v skladu s členom 48;
36.
„poravnalni sistem“ pomeni vsako infrastrukturo, ki je ali ni povezana z dražbenim sistemom in lahko nudi storitve poravnave, kar lahko vključuje obračun, pobot, upravljanje zavarovanja s premoženjem ali katere koli druge potrebne storitve, katerih končni cilj je omogočiti dobavo pravic v imenu uradnega dražitelja uspešnemu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku in plačilo dolgovanega zneska, ki ga uspešni ponudnik ali njegov pravni naslednik nakaže uradnemu dražitelju na enega od naslednjih načinov:
(a)
prek bančnega sistema in registra Unije;
(b)
prek enega ali več posrednikov za poravnavo, ki delujejo v imenu uradnega dražitelja in ponudnika ali njegovega pravnega naslednika, z neposrednim dostopom do posrednika za poravnavo ali posrednim dostopom prek članov posrednika za poravnavo, ki posredujejo med svojimi strankami in posrednikom za poravnavo;
37.
„posrednik za poravnavo“ pomeni subjekt, ki deluje kot posrednik, ki dražbenemu sistemu priskrbi račune, prek katerih se varno prenašajo navodila za prenos pravic za prodajo na dražbi, ki jih da uradni dražitelj ali njegov zastopnik, ter plačilo končne cene na dražbi, ki ga izvedejo uspešni ponudnik, njegov pravni naslednik ali njuni zastopniki, pri čemer prenosi potekajo istočasno ali skoraj istočasno ter na zajamčen način;
38.
„zavarovanje s premoženjem“ pomeni oblike dodatnega jamstva iz člena 2(m) Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), vključno z vsemi pravicami, ki jih klirinški sistem ali poravnalni sistem sprejme kot jamstvo;
39.
„regulirani trg“ pomeni isto kot v točki 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES;
40.
„MSP“ pomeni upravljavce ali operatorje zrakoplovov, ki so mala in srednje velika podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES (16);
41.
„mali onesnaževalci“ pomeni upravljavce ali operatorje zrakoplovov, ki so v treh koledarskih letih pred letom, v katerem sodelujejo na dražbi, povprečno izpustili 25 000 ton ekvivalenta ogljikovega dioksida ali manj, kot dokazujejo njihove preverjene emisije;
42.
„upravljavec trga“ pomeni isto kot v točki 13 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES;
43.
„sedež“ pomeni kar koli od naslednjega:
(a)
kraj bivanja ali stalni naslov v Uniji za namene tretjega pododstavka člena 6(3);
(b)
isto kot v točki 20(a) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES ob upoštevanju zahtev člena 5(4) navedene direktive za namene člena 18(2) te uredbe;
(c)
isto kot v točki 20(a) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES ob upoštevanju zahtev člena 5(4) navedene direktive za namene člena 18(3) te uredbe, v primeru oseb iz točke (b) člena 18(1) te uredbe;
(d)
isto kot v točki 7 člena 4 Direktive 2006/48/ES za namene člena 18(3) te uredbe v primeru oseb iz točke (c) člena 18(1) te uredbe;
(e)
isto kot v točki 20(a) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES za namene člena 19(2) te uredbe v primeru poslovnega združenja, navedenega v točki (d) člena 18(1) te uredbe;
(f)
isto kot v točki 20(b) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES za namene člena 35(4), (5) in (6) ter člena 42(1).
POGLAVJE II
ZASNOVA DRAŽB
Člen 4
Finančni produkti na dražbi
1. Pravice se dajo v prodajo v dražbenem sistemu v obliki standardiziranih elektronskih pogodb, s katerimi se trguje v navedenem dražbenem sistemu („finančni produkt na dražbi“). S finančnimi produkti na dražbi ni treba trgovati v istem dražbenem sistemu, v katerem so pravice dobavljene v dveh trgovalnih dneh po dražbi.
2. Dokler niso vzpostavljeni pravni ukrepi in tehnični pogoji za dobavo pravic, vsaka država članica na dražbi prodaja pravice v obliki bodisi standardizirane terminske pogodbe bodisi nestandardizirane terminske pogodbe.
Standardizirane terminske pogodbe ali nestandardizirane terminske pogodbe se na dražbi prodajajo v skladu s členom 11(1) in členom 32 ter Prilogo I.
Dobava standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb se lahko odloži na datum, ki ni poznejši od 31. decembra 2013.
3. Najpozneje tri mesece po vzpostavitvi pravnih ukrepov in tehničnih pogojev za dobavo pravic vsaka država članica na dražbi prodaja pravice v obliki bodisi dvodnevne promptne pogodbe bodisi petdnevne standardizirane terminske pogodbe.
Člen 5
Oblika dražbe
Dražbe se izvajajo v obliki, ki ponudnikom omogoča, da ponudbe oddajajo v danem licitacijskem obdobju, ne da bi videli ponudbe, ki so jih oddali drugi ponudniki. Vsak uspešen ponudnik za vsako pravico plača isto končno ceno na dražbi, določeno v členu 7, ne glede na ponujeno ceno.
Člen 6
Oddajanje in umik ponudb
1. Najmanjši obseg ponudbe je en lot.
En lot dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb šteje 500 pravic.
En lot standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb šteje 1 000 pravic.
2. V vsaki ponudbi mora biti navedeno naslednje:
(a)
identiteta ponudnika in podatek, ali licitira v svojem imenu ali v imenu stranke;
(b)
kadar ponudnik licitira v imenu stranke, identiteta stranke;
(c)
količina ponudb kot število pravic v celih večkratnikih lotov po 500 ali 1 000 pravic;
(d)
ponujena cena v eurih za vsako pravico, zaokrožena na dve decimalni mesti.
3. Vsaka ponudba se lahko odda, spremeni ali umakne zgolj v danem licitacijskem obdobju.
Oddane ponudbe se lahko spremenijo ali umaknejo do danega roka pred zaključkom licitacijskega obdobja. Ta rok določi zadevni dražbeni sistem in ga objavi na svoji spletni strani vsaj pet trgovalnih dni pred začetkom licitacijskega obdobja.
Vsako ponudbo lahko odda, spremeni ali umakne samo fizična oseba s sedežem v Uniji, ki je imenovana v skladu s členom 19(2)(d) in pooblaščena, da najde ponudnika za vse namene, povezane z dražbami, vključno z oddajanjem ponudb („zastopnik ponudnika“).
Vsaka ponudba postane zavezujoča takoj, ko je oddana, razen če se umakne ali spremeni v skladu s tem odstavkom ali umakne v skladu z odstavkom 4.
4. Če je zadevni dražbeni sistem prepričan, da je bila pri oddaji ponudbe storjena resnična napaka, lahko na zahtevo zastopnika ponudnika napačno oddano ponudbo obravnava kot umaknjeno po zaključku licitacijskega obdobja, vendar preden je bila določena končna cena na dražbi.
5. Prejem, prenos ali oddaja ponudbe s strani investicijskega podjetja ali kreditne institucije pri katerem koli dražbenem sistemu se šteje za investicijsko storitev v smislu točke 2 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, kadar je finančni produkt na dražbi finančni instrument.
Člen 7
Končna cena na dražbi in razreševanje izenačenih ponudb
1. Končna cena na dražbi se določi ob zaključku licitacijskega obdobja.
2. Dražbeni sistem razvrsti prejete ponudbe po vrstnem redu glede na višino ponudbe. Kadar je vrednost več ponudb enaka, se te ponudbe razporedijo z naključnim izborom, skladnim z algoritmom, ki ga dražbeni sistem določi pred dražbo.
Količine, za katere so oddane ponudbe, se seštejejo z začetkom pri najvišji ponujeni ceni. Vrednost ponudbe, pri kateri vsota količin, za katere so oddane ponudbe, ustreza količini pravic za prodajo na dražbi ali jo presega, postane končna cena na dražbi.
3. Vsem ponudbam, ki sestavljajo vsoto količin, za katere so oddane ponudbe, določeno na podlagi odstavka 2, se dodelijo pravice po končni ceni na dražbi.
4. Kadar skupna količina uspešnih ponudb, določena v skladu z odstavkom 2, presega količino pravic, ki se prodajajo na dražbi, se zadnji ponudbi, ki sestavlja vsoto količin, za katere so oddane ponudbe, dodeli preostala količina pravic, ki se prodajajo na dražbi.
5. Kadar skupna količina ponudb, razvrščenih v skladu z odstavkom 2, ne dosega količine pravic, ki se prodajajo na dražbi, dražbeni sistem dražbo prekliče.
6. Kadar je končna cena na dražbi znatno nižja od cene na sekundarnem trgu, ki prevladuje med licitacijskim obdobjem in tik pred njim ob upoštevanju kratkoročne nestanovitnosti cen pravic v določenem obdobju pred dražbo, dražbeni sistem dražbo prekliče.
7. Dražbeni sistem pred začetkom dražbe določi metodologijo za uporabo odstavka 6, potem ko se je posvetoval z nadzornikom dražbe in pridobil njegovo mnenje o zadevi ter obvestil pristojne nacionalne organe iz člena 56. Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje nadzornika dražbe.
V času med dvema licitacijskima obdobjema v istem dražbenem sistemu lahko zadevni dražbeni sistem spremeni metodologijo po posvetu z nadzornikom dražbe in priglasitvi pristojnim nacionalnim organom iz člena 56.
8. Kadar je dražba preklicana na podlagi odstavka 5 ali 6, se količina pravic za prodajo na dražbi enakomerno razporedi med naslednje dražbe, ki jih načrtuje isti dražbeni sistem.
Za pravice iz poglavja III Direktive 2003/87/ES se količina pravic za prodajo na dražbi enakomerno razporedi med naslednje štiri načrtovane dražbe.
Za pravice iz poglavja II Direktive 2003/87/ES se količina pravic za prodajo na dražbi enakomerno razporedi med naslednji dve načrtovani dražbi.
POGLAVJE III
ČASOVNI RAZPORED DRAŽB
Člen 8
Časovni načrt in pogostost
1. Vsak dražbeni sistem ločeno izvaja dražbe v lastnih rednih ponavljajočih se licitacijskih obdobjih. Licitacijsko obdobje se začne in konča na isti trgovalni dan. Licitacijsko obdobje traja najmanj dve uri. Licitacijska obdobja dveh ali več dražbenih sistemov se ne smejo prekrivati in med dvema zaporednima licitacijskima obdobjema mora biti razmak vsaj dveh ur.
2. Dražbeni sistem določi datum in čas dražb ob upoštevanju državnih praznikov, ki vplivajo na mednarodne finančne trge, in vseh drugih ustreznih dogodkov ali okoliščin, ki bi po mnenju dražbenega sistema lahko vplivali na ustrezen potek dražb, tako da bi bile potrebne spremembe. V dveh tednih vsakega leta v času božiča in novega leta se dražbe ne izvajajo.
3. V izjemnih okoliščinah lahko vsak dražbeni sistem po posvetovanju z nadzornikom dražbe in pridobitvi njegovega mnenja spremeni čas katerega koli licitacijskega obdobja, tako da o tem obvesti vse osebe, ki bi jih to lahko zadevalo. Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje nadzornika dražbe.
4. Od šeste dražbe dalje ali prej dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), izvaja dražbe pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES najmanj enkrat tedensko in dražbe pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES najmanj enkrat na dva meseca.
Na nobenega od največ dveh dni v tednu, ko dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), izvaja dražbo, noben drug dražbeni sistem ne sme izvajati dražb. Kadar dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), izvaja dražbe pogosteje kot dva dneva v tednu, določi in objavi, na katera dva dneva ne smejo potekati druge dražbe. To stori najpozneje ob določitvi in objavi, ki sta navedeni v členu 11(1).
5. Od šeste dražbe dalje ali prej je količina pravic, ki bodo prodane na dražbi, ki jo izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), enakomerno razporejena med dražbe, ki se izvajajo v danem letu, le da so količine, ki se prodajajo na dražbah avgusta vsako leto, za polovico manjše od količin, ki se prodajajo na dražbah v ostalih mesecih leta.
6. Dodatne določbe o časovnem načrtu in pogostosti dražb, ki jih izvaja kateri koli dražbeni sistem razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2), so navedene v členu 32.
Člen 9
Okoliščine, ki preprečujejo izvajanje dražb
Brez poseganja v uporabo pravil iz člena 58, kjer je to primerno, lahko dražbeni sistem prekliče dražbo, kadar je pravilen potek zadevne dražbe moten ali se pričakuje, da bo moten, zaradi kakršnih koli okoliščin, ki vplivajo na varnost ali zanesljivost sistema informacijske tehnologije, ki je potreben za vlogo za dostop do licitiranja, dostop do dražbe ali njeno izvedbo.
Za pravice iz poglavja III Direktive 2003/87/ES se količina pravic, ki bodo prodane na dražbi, enakomerno razporedi med naslednje štiri načrtovane dražbe.
Za pravice iz poglavja II Direktive 2003/87/ES se količina pravic, ki bodo prodane na dražbi, enakomerno razporedi med naslednji dve načrtovani dražbi.
Člen 10
Letne količine pravic za prodajo na dražbi iz poglavja III Direktive 2003/87/ES
1. Količina vseh pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi v letih 2011 ali 2012, ter finančni produkti na dražbi, s pomočjo katerih bodo pravice prodane na dražbi, se določijo v Prilogi I k tej uredbi.
2. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi v letih 2013 in 2014, je enaka količini pravic, določeni v skladu s členoma 9 in 9a navedene direktive za zadevno koledarsko leto, od katere se odštejejo brezplačno dodeljene pravice iz členov 10a(7) in 11(2) navedene direktive ter polovica skupne količine vseh pravic za prodajo na dražbi v letih 2011 in 2012.
Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi vsako koledarsko leto od leta 2015 dalje, je enaka količini pravic, določeni v skladu s členoma 9 in 9a navedene direktive za zadevno koledarsko leto, od katere se odštejejo brezplačno dodeljene pravice iz členov 10a(7) in 11(2) navedene direktive.
Vse količine, ki bodo prodane na dražbi v skladu s členom 24 Direktive 2003/87/ES, se prištejejo h količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v danem koledarskem letu, določeni v skladu s prvim ali drugim pododstavkom tega odstavka.
Pri količini pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na dražbi v zadnjem letu vsakega trgovalnega obdobja, se bosta upoštevala vsako prenehanje opravljanja dejavnosti naprave v skladu s členom 10a(19) navedene direktive ter vsaka prilagoditev stopnje brezplačnih dodelitev v skladu s členom 10a(20) navedene direktive in pravic, ki ostanejo v rezervi za nove udeležence v skladu s členom 10a(7) navedene direktive.
3. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi vsako koledarsko leto od leta 2013 dalje, temelji na ocenjeni količini pravic, ki bodo prodane na dražbi, ki jo Komisija določi in objavi v skladu s členom 10(1) navedene direktive, ali na najnovejši prilagoditvi prve ocene Komisije, kot je objavljena do 31. januarja predhodnega leta.
Vse nadaljnje spremembe količine pravic, ki bodo prodane na dražbi v danem koledarskem letu, se upoštevajo pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v naslednjem koledarskem letu.
4. Brez poseganja v člen 10a(7) Direktive 2003/87/ES je v vsakem danem koledarskem letu delež pravic vsake države članice iz poglavja III navedene direktive, ki bodo prodane na dražbi, enak deležu, določenemu v skladu s členom 10(2) iste direktive, od katerega se odšteje morebitna prehodna brezplačna dodelitev, ki jo navedena država članica izvede v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES v navedenem koledarskem letu, prištejejo pa se mu vse morebitne pravice, ki jih bo navedena država članica prodala na dražbi v istem koledarskem letu v skladu s členom 24 navedene direktive.
Člen 11
Časovni razpored posameznih dražb pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na dražbi prek dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe
1. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb ter finančni produkt na dražbi in datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah v vsakem koledarskem letu, do 28. februarja predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, potem ko so se o tem posvetovale s Komisijo in pridobile njeno mnenje. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.
2. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, svoje določitve in objave v skladu z odstavkom 1 tega člena utemeljijo na ocenjeni količini pravic, ki bodo prodane na dražbi, kot jo določi in objavi Komisija, ali na najnovejši spremembi izvirne ocene Komisije na podlagi člena 10(1) Direktive 2003/87/ES.
3. Zadevni dražbeni sistem lahko spremeni licitacijska obdobja, posamezne količine in datume dražb pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na posameznih dražbah v zadnjem letu vsakega trgovalnega obdobja, tako da se upoštevata vsako prenehanje opravljanja dejavnosti naprave v skladu s členom 10a(19) navedene direktive in vsaka prilagoditev stopnje brezplačnih dodelitev v skladu s členom 10a(20) navedene direktive ali pravic, ki ostanejo v rezervi za nove udeležence v skladu s členom 10a(7) navedene direktive.
4. Časovni razpored posameznih dražb pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki jih izvaja dražbeni sistem, ki ni eden od dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, je določen in objavljen v skladu s členom 32 te uredbe.
Člen 12
Letne količine pravic, ki se prodajajo na dražbi, iz poglavja II Direktive 2003/87/ES
1. Količina pravic iz poglavja II direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi leta 2012, je količina, ki jo izračuna in določi Komisija v skladu s členom 3d(1) navedene direktive.
Količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na dražbi vsako koledarsko leto od leta 2013 dalje, je količina, ki jo izračuna in določi Komisija na podlagi člena 3d(2) navedene direktive, enakomerno razporejen po številu let, ki sestavljajo zadevno trgovalno obdobje.
Vendar pa se pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v končnem letu vsakega trgovalnega obdobja, upoštevajo pravice, zadržane v posebni rezervi iz člena 3f Direktive 2003/87/ES.
2. Za vsako koledarsko leto v danem trgovalnem obdobju je delež pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi, za vsako državo članico enak deležu, ki je določen za navedeno trgovalno obdobje v skladu s členom 3d(3) navedene direktive, deljenem s številom let, ki sestavljajo zadevno trgovalno obdobje.
Člen 13
Časovni razpored posameznih dražb pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki se prodajajo na dražbi prek dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe
1. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb ter datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah leta 2012, do 30. septembra 2011 ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, potem ko so se o tem posvetovali s Komisijo in pridobili njeno mnenje. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.
2. Od leta 2012 dalje dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb ter finančni produkt na dražbi in datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah, za vsako koledarsko leto do 28. februarja predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, potem ko so se o tem posvetovali s Komisijo in pridobili njeno mnenje. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.
Zadevni dražbeni sistem lahko prilagodi licitacijska obdobja, posamezne količine in datume dražb ter finančni produkt na dražbi in datume plačila in dobave pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah v končnem letu vsakega trgovalnega obdobja, tako da se upoštevajo pravice, zadržane v posebni rezervi iz člena 3f navedene direktive.
3. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, svoje določitve in objave iz odstavkov 1 in 2 utemeljijo na odločitvi, ki jo Komisija sprejme v skladu s členom 3e(3) Direktive 2003/87/ES.
4. Določbe o časovnem razporedu posameznih dražb pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki jih izvaja dražbeni sistem, ki ni eden od dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, je določen in objavljen v skladu s členom 32 te uredbe.
Člen 14
Prilagoditve časovnega razporeda dražb
1. Določitve in objave letnih količin pravic, ki bodo prodane na dražbi, ter licitacijskih obdobij, količin, datumov, finančnega produkta na dražbi in datumov plačila in dobave v zvezi s posameznimi dražbami v skladu s členi 10 do 13 in 32(4) se ne spreminjajo, razen za prilagoditve, ki so posledica katere koli od naslednjih okoliščin:
(a)
preklic dražbe v skladu s členom 7(5) in (6), členom 9 in členom 32(5);
(b)
začasna ukinitev dražbenega sistema razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, kot določa uredba Komisije, sprejeta v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES;
(c)
katera koli odločitev države članice, sprejeta v skladu s členom 30(8);
(d)
kakršna koli neizvršena poravnava, navedena v členu 45(5);
(e)
preostanek pravic v posebni rezervi iz člena 3f Direktive 2003/87/ES;
(f)
prenehanje opravljanja dejavnosti naprave v skladu s členom 10a(19) Direktive 2003/87/ES, kakršna koli prilagoditev stopnje brezplačne dodelitve v skladu s členom 10a(20) navedene direktive ali preostanek pravic v rezervi za nove udeležence iz člena 10a(7) navedene direktive;
(g)
kakršna koli enostranska vključitev dodatnih dejavnosti in plinov v skladu s členom 24 Direktive 2003/87/ES;
(h)
kateri koli ukrepi, sprejeti v skladu s členom 29a Direktive 2003/87/ES;
(i)
začetek veljavnosti sprememb te uredbe ali Direktive 2003/87/ES.
2. Kadar način, na katerega je treba izvesti določeno spremembo, ni določen v tej uredbi, zadevni dražbeni sistem navedene spremembe ne izvede, dokler se predhodno ne posvetuje s Komisijo in pridobi njenega mnenja o tem. Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje Komisije.
POGLAVJE IV
DOSTOP DO DRAŽB
Člen 15
Osebe, ki lahko neposredno oddajajo ponudbe na dražbi
Brez poseganja v člen 28(3) lahko na dražbi neposredno oddaja ponudbe samo oseba, ki je upravičena do predložitve vloge za dostop do licitiranja v skladu s členom 18 in ima dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20.
Člen 16
Način dostopa
1. Dražbeni sistem omogoči sredstva za dostop do svojih dražb na nediskriminatorni osnovi.
2. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, zagotovi, da se do dražb lahko dostopa na daljavo s pomočjo elektronskega vmesnika, ki je varno in zanesljivo dostopen prek interneta.
Poleg tega dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, ponudnikom omogoči možnost dostopa do svojih dražb prek temu namenjenih povezav z elektronskim vmesnikom.
3. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, lahko ponudi enega ali več alternativnih načinov dostopa do svojih dražb za primere, ko glavni način dostopa iz kakršnega koli razloga ne bi bil dostopen, pod pogojem da so takšni alternativni načini dostopa varni in zanesljivi ter njihova uporaba ne vodi v kakršno koli diskriminacijo med ponudniki.
Člen 17
Usposabljanje in linija za pomoč uporabnikom
Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, pripravi praktičen spletni modul za usposabljanje o dražbenem postopku, ki ga izvaja, vključno z navodili o tem, kako izpolniti in oddati obrazce, ter simulacijo o tem, kako licitirati na dražbi. Na voljo da tudi linijo za pomoč uporabnikom, ki je dostopna prek telefona, telefaksa in elektronske pošte vsaj v delovnem času vsakega trgovalnega dne.
Člen 18
Osebe, upravičene do predložitve vloge za dostop do licitiranja
1. Do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah so upravičene naslednje osebe:
(a)
upravljavec naprave ali operator zrakoplova, ki ima imetniški račun upravljavca in licitira v svojem imenu, vključno z nadrejenim, podrejenim ali povezanim podjetjem, ki je del iste skupine podjetij kot upravljavec ali operator zrakoplova;
(b)
investicijska podjetja, ki so pridobila dovoljenja v skladu z Direktivo 2004/39/ES in licitirajo v svojem imenu ali v imenu svojih strank;
(c)
kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenja v skladu z Direktivo 2006/48/ES in licitirajo v svojem imenu ali v imenu svojih strank;
(d)
poslovna združenja oseb, navedenih v točki (a), ki licitirajo v svojem imenu in delujejo kot zastopniki svojih članov;
(e)
javni organi ali podjetja v državni lasti držav članic, ki nadzorujejo katero koli od oseb, navedenih v točki (a).
2. Brez poseganja v izjemo iz člena 2(1)(i) Direktive 2004/39/ES, so osebe, za katere velja ta izjema in so pooblaščene v skladu s členom 59 te uredbe, upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah v svojem imenu ali v imenu strank svojega glavnega podjetja, če je država članica, v kateri imajo sedež, vzpostavila zakonodajo, ki ustreznemu pristojnemu nacionalnemu organu v tej državi članici omogoča, da takšne osebe pooblasti za licitiranje v njihovem imenu ali v imenu strank njihovega glavnega podjetja.
3. Osebe iz odstavka 1(b) ali (c) so upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah v imenu svojih strank, kadar licitirajo finančne produkte na dražbi, ki niso finančni instrumenti, če je država članica, v kateri imajo sedež, vzpostavila zakonodajo, ki ustreznemu pristojnemu nacionalnemu organu v tej državi članici omogoča, da takšne osebe pooblasti za licitiranje v njihovem imenu ali v imenu njihovih strank.
4. Kadar osebe iz odstavka 1(b) in (c) in odstavka 2 licitirajo v imenu svojih strank, zagotovijo, da so takšne stranke tudi same upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na podlagi odstavka 1 ali 2.
Kadar stranke oseb iz prvega pododstavka same licitirajo v imenu svojih strank, zagotovijo, da so tudi takšne stranke upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na podlagi odstavka 1 ali 2. Isto velja za vse nadaljnje stranke nižje v verigi, ki posredno licitirajo na dražbah.
5. Naslednje osebe niso upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah niti ne smejo sodelovati na dražbah prek ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, bodisi v svojem imenu ali v imenu katerih koli drugih oseb, če na zadevnih dražbah sodelujejo v eni od naslednjih vlog:
(a)
uradni dražitelj;
(b)
dražbeni sistem, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali katerim koli poravnalnim sistemom, ki sta povezana z njim;
(c)
osebe na položaju, s katerega lahko neposredno ali posredno znatno vplivajo na upravljanje oseb iz točk (a) in (b);
(d)
osebe, ki delajo za osebe iz točk (a) in (b).
6. Nadzornik dražbe na dražbi ne sme neposredno ali posredno sodelovati prek ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, ne v svojem imenu ne v imenu katerih koli drugih oseb.
Osebe na položaju, s katerega lahko neposredno ali posredno znatno vplivajo na upravljanje nadzornika dražbe, ne smejo na nobeni dražbi neposredno ali posredno sodelovati preko ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, ne v svojem imenu ne v imenu katerih koli drugih oseb.
Osebe, ki delajo za nadzornika dražbe v zvezi z dražbami, ne smejo neposredno ali posredno sodelovati na dražbah prek ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, ne v svojem imenu ne v imenu katerih koli drugih oseb.
7. Možnost, ki jo ima dražbeni sistem, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njim povezana, na podlagi členov 44 do 50, da sprejme plačilo, izvrši dobavo ali prevzame zavarovanje s premoženjem od pravnega naslednika uspešnega ponudnika, velja, da ne sme ogroziti uporabe členov 17 do 20.
Člen 19
Zahteve za dostop do licitiranja
1. Kadar dražbeni sistem organizira sekundarni trg, člani ali sodelujoči na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, prek katerega se izvajajo dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, ki so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2), imajo dostop do neposrednega licitiranja na dražbah, ki jih izvaja navedeni dražbeni sistem, brez dodatnih zahtev za dostop, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(a)
zahteve za dostop člana ali udeleženca do trgovanja s pravicami na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, niso nič manj stroge od tistih, ki so navedene v odstavku 2 tega člena;
(b)
dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, prejme vse dodatne informacije, potrebne za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavka 2 tega člena, ki niso bile predhodno preverjene.
2. Osebe, ki niso člani ali sodelujoči na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, ter so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2), imajo dostop do neposrednega licitiranja na dražbah, ki jih izvaja navedeni dražbeni sistem, pod pogojem da:
(a)
imajo sedež v Uniji, so upravljavci naprav ali zrakoplova;
(b)
so lastniki določenega imetniškega računa;
(c)
so lastniki določenega bančnega računa;
(d)
imenujejo vsaj enega zastopnika ponudnika v skladu z opredelitvijo iz tretjega pododstavka člena 6(3);
(e)
zadevnemu dražbenemu sistemu v skladu z veljavnimi dolžnostmi skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke zadovoljivo dokažejo svoje identiteto, identiteto svojih dejanskih lastnikov, integriteto, poslovni in trgovalni profil ob upoštevanju načina vzpostavitve odnosa s ponudnikom, vrste ponudnika, narave finančnega produkta na dražbi, višine možnih ponudb ter načina plačila in dobave;
(f)
zadevnemu dražbenemu sistemu zadovoljivo dokažejo svoj finančni položaj, zlasti glede tega, ali so sposobni izpolnjevati svoje finančne obveznosti in tekoče obveznosti, ko bodo zapadle;
(g)
imajo vzpostavljene ali lahko na zahtevo vzpostavijo notranje procese, postopke in pogodbene dogovore, potrebne za izpolnitev največje višine ponudbe, določene v skladu s členom 57;
(h)
izpolnjujejo zahteve iz člena 49(1).
Kadar dražbeni sistem ne organizira sekundarnega trga, imajo osebe, ki so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2), dostop do neposrednega licitiranja na dražbah, ki jih izvaja navedeni dražbeni sistem, če izpolnjujejo pogoje, določene v pododstavkih (a) do (h) tega odstavka.
3. Osebe, ki spadajo na področje uporabe člena 18(1)(b) in (c) ali člena 18(2) in oddajajo ponudbe v imenu svojih strank, so dolžne dokazati, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(a)
njihove stranke so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2);
(b)
imajo ali bodo pravočasno pred začetkom licitacijskega obdobja imele ustrezne notranje procese, postopke in pogodbene dogovore, potrebne za:
(i)
omogočanje, da obdelujejo ponudbe svojih strank, vključno z oddajo ponudb, zbiranjem plačil in prenosom pravic;
(ii)
preprečevanje, da bi del njihovega podjetja, odgovoren za prejemanje, pripravo in oddajo ponudb v imenu strank, razkrival zaupne informacije delu njihovega podjetja, odgovornemu za pripravo in oddajo ponudb v njihovem lastnem imenu;
(iii)
zagotavljanje, da njihove stranke, ki tudi same delujejo v imenu strank, ki licitirajo na dražbah, uporabljajo zahteve iz odstavka 2 tega člena in tega odstavka ter da isto zahtevajo od svojih strank in od strank svojih strank, kot določa člen 18(4).
Zadevni dražbeni sistem se lahko sklicuje na zanesljive preglede, ki jih izvedejo osebe iz prvega pododstavka tega odstavka, njihove stranke ali stranke njihovih strank v skladu s členom 18(4).
Osebe iz prvega pododstavka tega odstavka so odgovorne za zagotovitev, da so sposobne dražbenemu sistemu dokazati, da so pogoji iz točk (a) in (b) prvega pododstavka tega odstavka izpolnjeni, kadar koli dražbeni sistem to zahteva v skladu s členom 20(5)(d).
Člen 20
Predložitev in obdelava vlog za dostop do licitiranja
1. Preden oddajo svojo prvo ponudbo neposredno pri katerem koli dražbenem sistemu, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, osebe, upravičene na podlagi člena 18(1) ali (2), zadevnemu dražbenemu sistemu predložijo vlogo za dostop do licitiranja.
Kadar dražbeni sistem organizira sekundarni trg, imajo člani ali udeleženci sekundarnega trga, ki ga organizira zadevni dražbeni sistem, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 19(1), dostop do licitiranja brez predložitve vloge v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka.
2. Vloga za dostop do licitiranja, predložena v skladu z odstavkom 1, se pripravi tako, da se izpolni elektronska vloga, dostopna prek interneta. Elektronsko vlogo, vključno z njeno dostopnostjo prek interneta, pripravi in vzdržuje zadevni dražbeni sistem.
3. Vloga za dostop do licitiranja mora biti podprta z overjenimi kopijami vseh dokazil, ki jih dražbeni sistem zahteva kot dokaz, da prosilec izpolnjuje zahteve iz člena 19(2) in (3). Vloga za dostop do licitiranja vključuje vsaj elemente, navedene v Prilogi II.
4. Vloga za dostop do licitiranja, vključno z vsemi dokazili, mora biti na zahtevo dana na voljo za pregled, ki ga izvedejo nadzornik dražbe, pristojni nacionalni organi kazenskega pregona iz države članice, ki vodi preiskavo iz člena 62(3)(e) ali kateri koli pristojni organi Unije, vključeni v preiskave, ki potekajo na čezmejni osnovi.
5. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, lahko zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah, če prosilec zavrne kar koli od naslednjega:
(a)
ugoditi zahtevam dražbenega sistema po dodatnih informacijah ali pojasnilih ali utemeljitvi predloženih informacij;
(b)
sprejeti vabilo dražbenega sistema na razgovor s katerimi koli uradniki prosilca, vključno z razgovori v njegovih poslovnih prostorih ali drugje;
(c)
omogočiti preiskave ali preverjanja, ki jih zahteva dražbeni sistem vključno z obiski na kraju samem ali naključnimi preverjanji v poslovnih prostorih prosilca;
(d)
ugoditi zahtevam dražbenega sistema po informacijah, ki jih morajo predložiti prosilec, stranke prosilca ali stranke njihovih strank v skladu s členom 18(4), da bi se preverila skladnost z zahtevami iz člena 19(3);
(e)
ugoditi zahtevam dražbenega sistema po kakršnih koli informacijah, potrebnih za preverjanje skladnosti z zahtevami člena 19(2).
6. Vsak dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, uporablja ukrepe iz člena 13(4) Direktive 2005/60/ES za transakcije in poslovne odnose s politično izpostavljenimi osebami, ne glede na to, katera je njihova država prebivališča.
7. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, od prosilca za dostop do licitiranja na njegovih dražbah zahteva zagotovitev, da stranke prosilca ugodijo kakršnim koli zahtevam v skladu z odstavkom 5 in da isto velja tudi za vsako njihovo stranko v skladu s členom 18(4).
8. Vloga za dostop se šteje za umaknjeno, če prosilec ne predloži informacij, ki jih zahteva dražbeni sistem, v razumnem roku, določenem v zahtevi za informacije, ki jo zadevni dražbeni sistem pripravi v skladu s točko (a), (d) ali (e) odstavka 5, pri čemer rok ne sme biti krajši od petih trgovalnih dni od datuma zahteve za informacije, oziroma če se ne odzove na vabilo na razgovor ali ne sodeluje na razgovoru ali kakršnih koli preiskavah ali preverjanjih na podlagi točke (b) ali (c) odstavka 5.
9. Prosilec dražbenemu sistemu, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, ne sme dajati lažnih ali zavajajočih informacij. Prosilec zadevni dražbeni sistem v celoti, odkrito in nemudoma obvesti o vseh spremembah okoliščin, ki bi lahko vplivale na njegovo vlogo za dostop do licitiranja na dražbah, ki jih vodi navedeni dražbeni sistem, ali na kateri koli dostop do licitiranja, ki mu je že bil odobren.
10. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, sprejme odločitev o vlogi, ki ji je bila predložena, in svojo odločitev sporoči prosilcu.
Zadevni dražbeni sistem lahko:
(a)
odobri brezpogojen dostop do dražb za obdobje, ki ne presega obdobje njegovega imenovanja, vključno s kakršnim koli podaljšanjem ali obnovitvijo tega imenovanja;
(b)
odobri pogojni dostop do dražb za obdobje, ki ne presega obdobja njegovega imenovanja, če so do določenega datuma izpolnjeni določeni pogoji, kar zadevni dražbeni sistem primerno preveri;
(c)
zavrne dostop.
Člen 21
Zavrnitev, preklic ali začasna odpoved dostopa
1. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah, prekliče ali začasno odpove že odobreni dostop do licitiranja vsaki osebi, ki:
(a)
ni ali ni več upravičena do predložitve vloge za dostop do licitiranja na podlagi člena 18(1) ali (2);
(b)
ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev iz členov 18, 19 in 20;
(c)
namerno ali večkrat krši to uredbo, pogoje za dostop do licitiranja na dražbah, ki jih izvaja zadevni dražbeni sistem, ali katera koli druga navodila ali dogovore.
2. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah oziroma prekliče ali začasno odpove že odobren dostop do licitiranja, če sumi, da je prosilec povezan s pranjem denarja, financiranjem terorizma, kriminalno dejavnostjo ali zlorabo trga, pod pogojem da takšna zavrnitev, preklic ali začasna odpoved verjetno ne bi onemogočila prizadevanj pristojnih nacionalnih organov, da preganjajo ali primejo storilce takšnih dejanj.
V takšnem primeru zadevni dražbeni sistem pripravi poročilo za finančno obveščevalno enoto (FIU), navedeno v členu 21 Direktive 2005/60/ES, v skladu s členom 55(2) te uredbe.
3. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah, prekliče ali začasno odpove že odobreni dostop do licitiranja vsaki osebi, ki:
(a)
iz malomarnosti krši to uredbo, pogoje svojega dostopa do licitiranja na dražbah, ki jih izvaja zadevni dražbeni sistem, ali katera koli druga navodila ali dogovore;
(b)
kaže kakršne koli druge načine vedenja, ki je škodljivo za urejen ali učinkovit potek dražbe;
(c)
je navedena v členu 18(1)(b) ali (c) ali členu 18(2) ter v zadnjih 220 trgovalnih dneh ni licitirala na nobeni dražbi.
4. Osebe iz odstavka 3 se obvestijo o zavrnitvi dostopa oziroma preklicu ali začasni odpovedi dostopa ter dobijo možnost, da pisno odgovorijo v razumnem roku, navedenem v odločitvi o zavrnitvi dostopa, preklicu ali začasni odpovedi dostopa.
Po preučitvi pisnega odgovora osebe zadevni dražbeni sistem, če je to upravičeno:
(a)
odobri ali ponovno omogoči dostop od danega datuma dalje;
(b)
odobri pogojni dostop ali pogojno omogoči ponovni dostop, če so do danega datuma izpolnjeni določeni pogoji, kar skrbno preveri zadevni dražbeni sistem;
(c)
potrdi zavrnitev dostopa, preklic ali začasno odpoved dostopa od danega datuma dalje.
Dražbeni sistem zadevne osebe obvesti o svoji odločitvi.
5. Osebe, ki jim je bil dostop do licitiranja preklican ali začasno odpovedan v skladu z odstavkom 1, 2 ali 3, sprejmejo primerne ukrepe za zagotovitev, da njihova odstranitev z dražb:
(a)
poteka urejeno;
(b)
ne vpliva na interese njihovih strank ali posega v učinkovito delovanje dražb;
(c)
ne vpliva na njihove obveznosti glede skladnosti s kakršnimi koli plačilnimi določbami, pogoji za njihov dostop do licitiranja na dražbah ali kakršnimi koli zadevnimi navodili ali dogovori;
(d)
ne ogrozi njihovih obveznosti glede zaščite zaupnih informacij v skladu s členom 19(3)(b)(ii), ki veljajo še 20 let po njihovi odstranitvi z dražb.
V zavrnitvi dostopa, preklicu ali začasni odpovedi dostopa, kot so navedeni v odstavkih 1, 2 in 3, so opredeljeni vsi ukrepi, potrebni za skladnost s tem odstavkom, dražbeni sistem pa preveri upoštevanje teh ukrepov.
POGLAVJE V
IMENOVANJE URADNEGA DRAŽITELJA IN NJEGOVE NALOGE
Člen 22
Imenovanje uradnega dražitelja
1. Vsaka država članica imenuje uradnega dražitelja. Nobena država članica ne prodaja pravic na dražbi, ne da bi imenovala uradnega dražitelja. Istega uradnega dražitelja lahko imenuje več kot ena država članica.
2. Država članica, ki imenuje uradnega dražitelja, to stori pravočasno pred začetkom dražb, tako da sklene in izvede potrebne ureditve z dražbenim sistemom, ki ga imenuje ali namerava imenovati ista država članica, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njim povezana, in uradnemu dražitelju omogoči, da na dražbi prodaja pravice v imenu države članice, ki ga imenuje, v skladu s skupno dogovorjenimi pogoji.
3. Za države članice, ki ne sodelujejo v skupnih ukrepih iz člena 26, uradnega dražitelja imenuje ustrezna država članica pravočasno pred začetkom dražb v dražbenih sistemih, imenovanih v skladu s členom 26(1) in (2), tako da se sklenejo in izvedejo potrebne ureditve s temi dražbenimi sistemi, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njimi povezana, s čimer se uradnemu dražitelju omogoči prodajanje pravic na dražbi v imenu države članice, ki ga imenuje, v takšnih dražbenih sistemih v skladu s skupno dogovorjenimi pogoji, kot določata drugi pododstavek člena 30(7) in prvi pododstavek člena 30(8).
4. Države članice nobeni osebi, ki dela za uradnega dražitelja, ne smejo razkrivati notranjih informacij v smislu točke 29 člena 3 in točke (a) člena 37.
V primeru kakršnega koli nedovoljenega razkritja notranjih informacij osebam, ki delajo za uradnega dražitelja, so v pogojih imenovanja uradnega dražitelja predvideni ustrezni ukrepi za to, da se z dražb odstranijo osebe, ki so jim bile nedovoljeno razkrite takšne notranje informacije.
Drugi pododstavek tega odstavka velja brez poseganja v uporabo členov 11 do 16 Direktive 2003/6/ES in člena 43 te uredbe za vse kršitve prepovedi, navedene v prvem pododstavku tega odstavka.
5. Pravice, ki bodo prodane na dražbi v imenu države članice, se ne dajo na dražbe, dokler uradni dražitelj ni ustrezno imenovan ter dokler niso sklenjene in izvedene ureditve iz odstavka 2.
6. Odstavek 5 ne posega v nobene pravne posledice, ki v skladu z zakonodajo Unije nastanejo za državo članico, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti iz odstavkov 1 do 4.
7. Države članice Komisiji sporočijo identiteto uradnega dražitelja in njegove kontaktne podatke.
Identiteta in kontaktni podatki uradnega dražitelja se objavijo na spletni strani Komisije.
Člen 23
Naloge uradnega dražitelja
Uradni dražitelj:
(a)
na dražbi prodaja količino pravic, ki jo prodaji na dražbi nameni vsaka država članica, ki imenuje uradnega dražitelja;
(b)
prejema prihodke od prodaje na dražbi, ki pripadajo vsaki državi članici, ki ga imenuje;
(c)
izplačuje prihodke od prodaje na dražbi, ki pripadajo vsaki državi članici, ki ga imenuje.
POGLAVJE VI
IMENOVANJE NADZORNIKA DRAŽBE IN NJEGOVE NALOGE
Člen 24
Nadzornik dražbe
1. Vse dražbene postopke nadzoruje isti nadzornik dražbe.
2. Vse države članice imenujejo nadzornika dražbe po skupnem postopku za oddajo naročil, ki ga izvedejo Komisija in države članice v skladu s tretjim pododstavkom člena 91(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in členom 125c Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.
3. Obdobje, za katerega se imenuje nadzornik dražbe, ni daljše od 5 let.
Najmanj tri mesece pred iztekom ali prenehanjem mandata nadzornika dražbe se imenuje njegov naslednik v skladu z odstavkom 2.
4. Identiteta in kontaktni podatki nadzornika dražbe se objavijo na spletni strani Komisije.
Člen 25
Naloge nadzornika dražbe
1. Nadzornik dražbe nadzoruje vsako dražbo in o ustreznem izvajanju dražb, izvedenih v predhodnem mesecu, v imenu držav članic poroča Komisiji ter zadevnim državam članicam v roku, določenem v četrtem pododstavku člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, v skladu z navedenim pododstavkom zlasti kar zadeva:
(a)
pravičen in odprt dostop;
(b)
preglednost,
(c)
oblikovanje cen;
(d)
tehnične in operativne vidike.
2. Nadzornik dražbe za države članice in Komisijo pripravi letno konsolidirano poročilo, ki vključuje:
(a)
vprašanja iz odstavka 1, tako v zvezi z vsako posamezno dražbo kot skupno za vsak dražbeni sistem;
(b)
kakršno koli neizpolnjevanje obveznosti iz pogodbe o imenovanju dražbenega sistema;
(c)
kakršne koli dokaze o protikonkurenčnem obnašanju ali zlorabah trga;
(d)
vpliv dražb na tržni položaj dražbenih sistemov na sekundarnem trgu, če obstaja;
(e)
odnose med posameznimi dražbenimi postopki, zajetimi v konsolidirano poročilo, ter med temi postopki in delovanjem sekundarnega trga, v skladu s členom 10(5) Direktive 2003/87/ES;
(f)
informacije o številu, naravi in statusu vseh pritožb, vloženih na podlagi člena 59(4), ter vseh drugih pritožb, vloženih pri nacionalnih organih, pristojnih za nadzor kreditnih institucij in investicijskih podjetij;
(g)
informacije o kakršnih koli ukrepih, ki so sledili poročilom nadzornika dražbe v skladu z odstavki 3, 4 in 5;
(h)
vsa priporočila, ki veljajo za primerna za izboljšanje dražbenih postopkov ali za kakršen koli pregled naslednjega:
(i)
te uredbe, vključno s pregledom iz člena 33;
(ii)
uredbe Komisije, sprejete v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES;
(iii)
Direktive 2003/87/ES, vključno s pregledom delovanja trga ogljika, navedenega v členih 10(5) in 12(1a) navedene direktive.
3. Nadzornik dražbe lahko na zahtevo Komisije in ene ali več držav članic, ali kadar je to potrebno na podlagi odstavka 5, občasno poroča o katerih koli posebnih vprašanjih, povezanih s katerim koli dražbenim postopkom, kadar je treba zadevno vprašanje izpostaviti pred oddajo poročil iz odstavka 1 ali 2. Sicer pa lahko nadzornik dražbe o tem poroča v poročilih, navedenih v odstavku 1 ali 2.
4. Država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26 te uredbe, temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu s členom 30(1) in (2) te uredbe, lahko nadzornika dražbe zaprosi, da državam članicam, Komisiji in zadevnemu dražbenemu sistemu predloži tehnično poročilo o sposobnosti dražbenega sistema, ki ga država predlaga ali namerava predlagati, za izvajanje dražbenega postopka v skladu z zahtevami te uredbe in v skladu s cilji, določenimi v členu 10(4) Direktive 2003/87/ES.
V takšnih poročilih nadzornik dražbe jasno navede, v čem dražbeni postopek izpolnjuje zahteve iz prvega pododstavka in v čem jih ne. Navede tudi jasna priporočila za nadaljnji razvoj ali izboljšanje dražbenega postopka, kadar koli je to primerno, in predlaga natančen časovni načrt njihovega izvajanja.
5. V primeru, da dražbeni postopek, ki ga izvaja dražbeni sistem, kakor koli krši to uredbo ali ni skladen s cilji člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, ali na zahtevo Komisije v primeru, da sumi takšne kršitve, nadzornik dražbe o tem poroča državam članicam, Komisiji in zadevnemu dražbenemu sistemu.
V poročilu je jasno navedena vrsta kršitve ali neskladnosti. Nadzornik dražbe navede jasna priporočila za izboljšanje stanja in predlaga natančen časovni načrt njihovega izvajanja. Kadar je to primerno, lahko priporoči začasno ukinitev zadevnega dražbenega sistema. Nadzornik dražbe svoje poročilo v skladu s tem členom stalno pregleduje in o njegovem pregledu vsako četrtletje poroča državam članicam, Komisiji in zadevnemu dražbenemu sistemu.
6. Vsa mnenja, ki jih v skladu s členom 7(7) ali členom 8(3) te uredbe izrazi nadzornik dražbe, so del njegovih nalog na podlagi tega člena.
7. Poročila in mnenja, navedena v tem členu, se predstavijo v razumljivi, standardizirani, lahko dostopni obliki, določeni v pogodbi o imenovanju nadzornika dražbe.
POGLAVJE VII
IMENOVANJE DRAŽBENEGA SISTEMA S STRANI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO V SKUPNEM UKREPU S KOMISIJO, IN NJEGOVE NALOGE
Člen 26
Imenovanje dražbenega sistema s skupnim ukrepom držav članic in Komisije
1. Brez poseganja v člen 30 države članice imenujejo en dražbeni sistem za dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb po skupnem postopku za oddajo naročil, ki ga izvedejo Komisija in države članice s sodelovanjem v skupnem ukrepu.
2. Brez poseganja v člen 30 države članice imenujejo en dražbeni sistem ali dva dražbena sistema za dražbe standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb po skupnem postopku za oddajo naročil, ki ga izvedejo Komisija in države članice s sodelovanjem v skupnem ukrepu, pod pogojem da so ti finančni produkti na dražbi navedeni v Prilogi I.
3. Skupni postopek za oddajo naročil iz odstavkov 1 in 2 se izvede v skladu s tretjim pododstavkom člena 91(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in členom 125c Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.
4. Vsako obdobje, za katerega se imenujejo dražbeni sistemi iz odstavkov 1 in 2, ne sme biti daljše od petih let.
5. Identiteta in kontaktni podatki dražbenih sistemov iz odstavkov 1 in 2 se objavijo na spletni strani Komisije.
6. Vsaka država članica, ki se skupnemu ukrepu v skladu z odstavkoma 1 in 2 pridruži po začetku veljavnosti sporazuma o skupni oddaji naročil, ki ga sklenejo države članice in Komisija, sprejme pogoje, o katerih se sodelujoče države članice in Komisija dogovorijo v sporazumu o skupni oddaji naročil, ter vse odločitve, ki so že bile sprejete v skladu z navedenim sporazumom.
Vsaka država članica, ki se v skladu s členom 30(4) odloči, da ne bo sodelovala v skupnem ukrepu, temveč bo imenovala svoj lasten dražbeni sistem, lahko dobi status opazovalke v skladu s pogoji, o katerih se v sporazumu o skupni oddaji naročil dogovorijo države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu, in Komisija, pri čemer je treba upoštevati vsa veljavna pravila o oddaji javnih naročil.
Člen 27
Naloge dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1)
1. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), državam članicam nudi naslednje storitve, kot so podrobneje opredeljene v pogodbi o njegovem imenovanju:
(a)
zagotavljanje dostopa do dražb, v skladu s členi 15 do 21, vključno z zagotavljanjem in vzdrževanjem potrebnih internetnih elektronskih vmesnikov in spletne strani;
(b)
izvajanje dražb v skladu s členi 4 do 7;
(c)
upravljanje časovnega razporeda dražb v skladu s členi 8 do 14;
(d)
razglasitev izidov dražbe in obveščanje o izidih dražbe v skladu s členom 61;
(e)
zagotavljanje, neposredno ali prek pogodb s podizvajalci, predpisanega klirinškega sistema ali poravnalnega sistema, potrebnega za:
(i)
poslovanje s plačili uspešnih ponudnikov ali njihovih pravnih naslednikov in posredovanje prihodkov od prodaje na dražbi uradnemu dražitelju v skladu s členoma 44 in 45;
(ii)
dobava pravic, prodanih na dražbi, uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom v skladu s členi 46, 47 in 48;
(iii)
upravljanje zavarovanja s premoženjem, vključno z morebitnim kritjem, ki ga zagotovijo dražitelj ali ponudniki, v skladu s členoma 49 in 50;
(f)
nadzorniku dražbe priskrbeti vse informacije, povezane s potekom dražb, ki so potrebne za izvajanje nalog nadzornika dražb, v skladu s členom 53;
(g)
nadziranje dražb, obveščanje o sumih pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga, uporaba vseh potrebnih popravnih ukrepov ali sankcij, vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov v skladu s členi 44 do 59 in členom 64(1).
2. Vsaj 20 trgovalnih dni pred začetkom prvega trgovalnega obdobja, ki ga vodi dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), se dražbeni sistem poveže z najmanj enim klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom.
Člen 28
Naloge dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(2)
1. Dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(2), državam članicam nudi naslednje storitve:
(a)
dostop do dražb v skladu z ureditvami, ki veljajo na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, kot so prilagojene v pogodbah o imenovanju dražbenih sistemov;
(b)
izvajanje dražb v skladu s členi 4 do 7;
(c)
upravljanje časovnega razporeda dražb v skladu s členi 8 do 14;
(d)
razglasitev izidov dražbe in obveščanje o izidih dražbe v skladu s členom 61;
(e)
v skladu z ureditvami, veljavnimi na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, le da v vsakem primeru velja člen 40, kot so prilagojene v pogodbi o imenovanju dražbenih sistemov, zagotavljanje klirinškega sistema ali poravnalnega sistema, potrebnega za:
(i)
poslovanje s plačili ponudnikov ali njihovih pravnih naslednikov in posredovanje prihodkov od prodaje na dražbi uradnemu dražitelju;
(ii)
dobavo pravic, prodanih na dražbi, uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom;
(iii)
upravljanje zavarovanja s premoženjem, vključno z morebitnim kritjem, ki ga zagotovijo uradni dražitelj ali ponudniki;
(f)
nadzorniku dražbe priskrbeti vse informacije, povezane s potekom dražb, ki so potrebne za izvajanje nalog nadzornika dražb, v skladu s členom 53;
(g)
nadziranje dražb, obveščanje o sumih pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga, uporaba vseh potrebnih popravnih ukrepov ali sankcij, vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov, v skladu z ureditvami, ki veljajo na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, kot so prilagojene v pogodbi o imenovanju dražbenih sistemov.
2. Vsaj 20 trgovalnih dni pred začetkom prvega trgovalnega obdobja, ki ga vodi dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(2), se zadevni dražbeni sistem poveže z najmanj enim klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom.
3. Člen 16(2) in (3), členi 17, 19, 20, 21, 54, 55, 56, člen 60(3), člen 63(4) ter člen 64 ne veljajo za dražbe, ki jih izvaja dražbeni sistem, prek katerega se prodajajo standardizirane terminske pogodbe ali nestandardizirane terminske pogodbe.
Člen 29
Storitve, ki jih dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2), zagotavljajo Komisiji
Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2), Komisiji zagotovijo storitve tehnične podpore za delo Komisije, povezano z naslednjim:
(a)
zaključkom Priloge I ter kakršnim koli usklajevanjem časovnega razporeda dražb za Prilogo III;
(b)
vsemi mnenji, ki jih izrazi Komisija v skladu s to uredbo;
(c)
kakršnimi koli mnenji ali poročili, ki jih pripravi nadzornik dražbe glede delovanja dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2);
(d)
poročili ali predlogi, ki jih pripravi Komisija v skladu s členoma 10(5) in 12(1a) Direktive 2003/87/ES;
(e)
kakršnimi koli spremembami te uredbe ali Direktive 2003/87/ES, ki vplivajo na delovanje trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb;
(f)
kakršnim koli pregledom te uredbe, Direktive 2003/87/ES ali uredbe Komisije, sprejete v skladu s členom 19(3) navedene direktive, ki vpliva na delovanje trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb;
(g)
kakršnim koli skupnim ukrepom, povezanim z delovanjem trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb, dogovorjenim med Komisijo in državami članicami, ki sodelujejo v skupnem ukrepu.
POGLAVJE VIII
IMENOVANJE DRAŽBENIH SISTEMOV S STRANI DRŽAV ČLANIC, KI SE ODLOČIJO IMETI SVOJ LASTEN DRAŽBENI SISTEM, IN NJIHOVE NALOGE
Člen 30
Imenovanje vseh dražbenih sistemov razen dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1) ali (2)
1. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26 te uredbe, lahko imenuje svoj lasten dražbeni sistem za dražbo svojega deleža količine pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi v obliki dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb.
2. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26 te uredbe, lahko imenuje lasten dražbeni sistem za dražbo svojega deleža količine pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi v obliki standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb, pod pogojem da so ti produkti navedeni v Prilogi I k tej uredbi.
3. Države članice, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu iz člena 26, lahko imenujejo isti dražbeni sistem ali različne dražbene sisteme za dražbo zadevnih standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb in dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb.
4. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26, obvesti Komisijo o svoji odločitvi, da ne bo sodelovala v skupnem ukrepu, temveč bo imenovala svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, v treh mesecih po začetku veljavnosti te uredbe.
5. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26, izbere svoj lasten dražbeni sistem, imenovan v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, na osnovi izbirnega postopka, skladnega z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo o javnih naročilih, kadar se postopek oddaje naročil zahteva na podlagi zakonodaje Unije oziroma nacionalne zakonodaje. Za izbirni postopek veljajo vsi popravni ukrepi in postopki izvršbe iz zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje.
Vsako obdobje, za katero se imenujejo dražbeni sistemi iz odstavkov 1 in 2, traja največ tri leta in ga je mogoče podaljšati največ za dodatni dve leti.
Pogoj za imenovanje dražbenih sistemov iz odstavkov 1 in 2 je vključitev zadevnega dražbenega sistema na seznam v Prilogi III v skladu z odstavkom 7. Imenovanje se ne izvede, dokler za zadevni dražbeni sistem ne začne veljati vključitev na seznam v Prilogi III, kot določa odstavek 7.
6. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26, temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, Komisiji pošlje popolno priglasitev, ki vsebuje vse naslednje:
(a)
identiteto dražbenega sistema, ki ga namerava imenovati, z navedbo, ali bo dražba zadevnih standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb in dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb potekala prek istega dražbenega sistema ali prek več različnih dražbenih sistemov;
(b)
podrobna operativna pravila, veljavna za dražbeni postopek, ki ga vodi(-jo) dražbeni sistem(-i), ki ga (jih) namerava država članica imenovati, vključno s pogodbenimi določili o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, ki zajema tudi klirinški(-e) sistem(-e) ali poravnalni(-e) sistem(-e), ki so z njim povezani, ter določa pogoje, ki veljajo za strukturo in višino pristojbin, upravljanje zavarovanja s premoženjem, plačilo in dobavo;
(c)
predlagana licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb, pri čemer so navedeni datumi veljavnih državnih praznikov, ter finančni produkt na dražbi, datume plačila in dobave pravic, ki se prodajajo na posameznih dražbah v danem koledarskem letu, in vse ostale informacije, ki jih Komisija potrebuje za oceno, ali je predlagani časovni razpored dražb skladen s časovnim razporedom dražb dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2), ter z drugimi časovnimi razporedi dražb, ki jih predlagajo ostale države članice, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu iz člena 26, temveč se odločijo imenovati svoje lastne dražbene sisteme;
(d)
podrobna pravila in pogoje za nadziranje dražb, ki veljajo za zadevni dražbeni sistem v skladu s členom 35(4), (5) in (6), ter podrobna pravila za zaščito pred pranjem denarja, financiranjem terorizma, kriminalno dejavnostjo ali zlorabo trga, vključno s kakršnimi koli popravnimi ukrepi ali sankcijami;
(e)
podrobne ukrepe, vzpostavljene za skladnost s členom 22(4) in členom 34 glede imenovanja uradnega dražitelja.
Priglasitev mora dokazovati skladnost z določbami te uredbe in upoštevanje ciljev iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES.
Država članica, ki pošlje priglasitev, lahko svojo izvirno priglasitev spremeni pred vključitvijo na seznam iz odstavka 7 tega člena.
Vsaka država članica, ki pošlje priglasitev, svojo izvirno in spremenjeno priglasitev predstavi odboru iz člena 23(1) Direktive 2003/87/ES.
7. Dražbeni sistemi, razen tistih, ki so imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2), države članice, ki jih imenujejo, njihovi mandati in vsi veljavni pogoji ali obveznosti se navedejo v Prilogi III, ko so izpolnjeni zahteve te uredbe in cilji člena 10(4) Direktive 2003/87/ES. Komisija in odbor iz člena 23(1) Direktive 2003/87/ES ukrepata izključno na podlagi teh zahtev in ciljev ter imata popoln vpogled v kakršna koli poročila, ki jih pripravi nadzornik dražbe v skladu s členom 25(4) te uredbe.
V odsotnosti kakršnega koli seznama, navedenega v prvem pododstavku, država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26, temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, uporablja dražbene sisteme, imenovane v skladu s členom 26(1) ali (2), za dražbo svojega deleža pravic, ki bi bile sicer prodane na dražbi prek dražbenega sistema, ki se imenuje v skladu z odstavkom 1 ali 2 tega člena, v obdobju do izteka treh mesecev po začetku veljavnosti vključitve na seznam, določene v prvem pododstavku.
8. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26, temveč se odloči imenovati svoj lasten dražbeni sistem v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, se lahko kadar koli vključi v skupni ukrep iz člena 26, kot določa člen 26(6).
Količina pravic, ki so bile pripravljene za prodajo na dražbi prek dražbenega sistema, ki ni eden od dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2), se enakomerno razporedi med dražbe, ki jih izvaja ustrezni dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2).
Člen 31
Naloge dražbenih sistemov razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2)
1. Vsak dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1), izvaja iste naloge kot dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), kot določa člen 27, razen člena 27(1)(c) o časovnem razporedu dražb, ki se ne uporablja.
2. Vsak dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(2), izvaja iste naloge kot dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(2), kot določa člen 28, razen člena 28(1)(c) o časovnem razporedu dražb, ki se ne uporablja.
3. Določbe o časovnem razporedu dražb iz člena 8(1), (2) in (3) ter členov 9, 10, 12, 14 in 32 se uporabljajo za dražbene sisteme, imenovane v skladu s členom 30(1) ali (2).
Člen 32
Časovni razpored za vse dražbene sisteme razen dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2)
1. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah, ki jih izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, bo največ 20 milijonov pravic in najmanj 10 milijonov pravic, razen v primeru, ko bo skupna količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki jih bo na dražbi prodajala država članica, ki imenuje dražbeni sistem, v danem koledarskem letu manjša od 10 milijonov; v tem primeru se bodo pravice prodajale na eni sami dražbi na koledarsko leto.
2. Količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah, ki jih izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, bo največ 5 milijonov pravic in najmanj 2,5 milijona pravic, razen v primeru, ko bo skupna količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki jih bo na dražbi prodajala država članica, ki imenuje dražbeni sistem, v danem koledarskem letu manjša od 2,5 milijona; v tem primeru se bodo pravice prodajale na eni sami dražbi na koledarsko leto.
3. Skupna količina pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo skupno prodane na dražbi prek vseh dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, se enakomerno razporedi po vsakem danem koledarskem letu, le da so količine, ki bodo prodane na dražbah avgusta vsako leto, za polovico manjše od količin, ki bodo prodane na dražbah v ostalih mesecih istega leta.
4. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb, finančni produkt na dražbi ter datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah vsako leto, po določitvi in objavi v skladu s členoma 11(1) in 13(1) te uredbe s strani dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) in (2) te uredbe, do 31. marca predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, potem ko so se o tem posvetovale s Komisijo in pridobile njeno mnenje. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.
Objavljeni časovni razporedi iz prvega pododstavka so skladni z vsemi ustreznimi pogoji ali obveznostmi, navedenimi v Prilogi III.
5. Kadar dražbo, ki jo izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, dražbeni sistem prekliče v skladu s členom 7(5) ali (6) ali členom 9, se količine, namenjene prodaji na dražbi, enakomerno razporedijo bodisi med naslednje štiri dražbe, ki jih načrtuje isti dražbeni sistem, bodisi med naslednji dve dražbi, ki ju načrtuje isti dražbeni sistem, če zadevni dražbeni sistem v danem koledarskem letu izvede manj kot štiri dražbe.
Člen 33
Pregled te uredbe
Po prejetju letnega konsolidiranega poročila, ki ga pripravi nadzornik dražbe v skladu s členom 25(2) in ki bi moralo biti poslano najpozneje do 31. decembra 2014, Komisija pregleda ureditve iz te uredbe, vključno z delovanjem vseh dražbenih postopkov.
Pri pregledu se preučijo pridobljene izkušnje glede medsebojnega vpliva med dražbenimi sistemi, imenovanimi v skladu s členom 30(1) ali (2), ter dražbenimi sistemi, imenovanimi v skladu s členom 26(1) ali (2), pa tudi glede medsebojnega vpliva med dražbami in sekundarnim trgom.
Pregled se izvede ob posvetovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi.
Komisija lahko ob upoštevanju rezultatov pregleda predlaga kakršne koli ukrepe, ki se ji zdijo primerni za odpravo izkrivljanja ali slabega delovanja notranjega trga ali trga ogljika, ki izvira iz ureditev na podlagi te uredbe, tako da lahko ti ukrepi začnejo veljati do 31. decembra 2016.
POGLAVJE IX
ZAHTEVE GLEDE IMENOVANJA, KI SE UPORABLJAJO ZA URADNEGA DRAŽITELJA, NADZORNIKA DRAŽBE IN VSE DRAŽBENE SISTEME
Člen 34
Zahteve glede imenovanja, ki veljajo za uradnega dražitelja in nadzornika dražbe
1. Pri imenovanju uradnih dražiteljev in nadzornika dražbe države članice upoštevajo, do kakšne mere kandidati:
(a)
kažejo najmanjše tveganje za navzkrižje interesov ali zlorabo trga ob upoštevanju naslednjega:
(i)
vseh dejavnosti na sekundarnem trgu;
(ii)
vseh notranjih procesov in postopkov za ublažitev tveganja za navzkrižje interesov ali zlorabo trga;
(b)
lahko opravljajo naloge uradnega dražitelja ali nadzornika dražbe pravočasno ter v skladu z najvišjimi poklicnimi in kakovostnimi standardi.
2. Pogoj za imenovanje uradnega dražitelja je, da se uradni dražitelj z zadevnim dražbenim sistemom dogovori o ureditvah iz člena 22(2) in (3).
Člen 35
Zahteve glede imenovanja, ki veljajo za vse dražbene sisteme
1. Dražbe se izvajajo zgolj v dražbenem sistemu, ki so ga pristojni nacionalni organi iz drugega pododstavka odstavka 4 potrdili kot reguliran trg v skladu z odstavkom 5.
2. Dražbeni sistem, ki je v skladu s to uredbo imenovan za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, lahko brez dodatnih pravnih ali administrativnih zahtev držav članic vzpostavi ustrezne ureditve za olajšanje dostopa in sodelovanja na dražbah ponudnikom, navedenim v členu 18(1) in (2).
3. Pri imenovanju katerega koli dražbenega sistema države članice upoštevajo, do kakšne mere kandidati kažejo izpolnjevanje vseh naslednjih zahtev:
(a)
zagotavljanje upoštevanja načela nediskriminacije, tako pravno kot dejansko;
(b)
poln, pravičen in enakovreden dostop do licitiranja na dražbah za MSP, zajeta v shemo Unije, ter dostop do licitiranja na dražbah za male onesnaževalce;
(c)
zagotavljanje stroškovne učinkovitosti in izogibanje nepotrebnim upravnim obremenitvam;
(d)
trden nadzor dražb, prijavljanje sumov pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga, uporaba vseh potrebnih popravnih ukrepov ali sankcij, vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov;
(e)
preprečevanje izkrivljanj konkurence na notranjem trgu, vključno s trgom ogljika;
(f)
zagotavljanje pravilnega delovanja trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb;
(g)
povezava z enim ali več klirinškimi sistemi ali poravnalnimi sistemi;
(h)
izvajanje ustreznih ukrepov, ki od dražbenega sistema zahtevajo, da vsa opredmetena in neopredmetena sredstva, potrebna za izvajanje dražb, predajo nasledniku zadevnega dražbenega sistema.
4. Dražbeni sistem, prek katerega se prodajajo dvodnevne promptne pogodbe ali petdnevne standardizirane terminske pogodbe, je imenovan, samo če država članica, v kateri imata sedež regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec trga, pravočasno, v vsakem primeru pa pred začetkom prvega licitacijskega obdobja zagotovi, da se za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb uporabljajo nacionalni ukrepi, ki v ustrezni meri prenašajo določbe naslova III Direktive 2004/39/ES.
Dražbeni sistem, prek katerega se prodajajo dvodnevne promptne pogodbe ali petdnevne standardizirane terminske pogodbe, je imenovan, samo če država članica, v kateri imata sedež regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec trga, pravočasno, v vsakem primeru pa pred začetkom prvega licitacijskega obdobja zagotovi, da so ju pristojni nacionalni organi navedene države članice sposobni pooblaščati in nadzorovati v skladu z nacionalnimi ukrepi, ki v ustrezni meri prenašajo naslov IV Direktive 2004/39/ES.
Kadar regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec trga nimata sedeža v isti državi članici, se prvi in drugi pododstavek uporabljata tako za državo članico, kjer ima sedež regulirani trg, ki kandidira, kot za državo članico, kjer ima sedež njegov upravljavec trga.
5. Pristojni nacionalni organi države članice iz drugega pododstavka odstavka 4 tega člena, imenovani v skladu s členom 48(1) Direktive 2004/39/ES, odločijo o pooblastitvi reguliranega trga za namene te uredbe, pod pogojem da regulirani trg in njegov upravljavec trga izpolnjujeta določbe naslova III Direktive 2004/39/ES, kot so bile prenesene v nacionalni pravni red države članice, v kateri imata sedež, v skladu z odstavkom 4 tega člena. Odločitev o pooblastitvi se sprejme v skladu z naslovom IV Direktive 2004/39/ES, kot je bila prenesena v nacionalni pravni red države članice, v kateri imata sedež, v skladu z odstavkom 4 tega člena.
6. Pristojni nacionalni organi iz odstavka 5 tega člena skrbijo za učinkovit pregled nad trgom in sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev upoštevanja zahtev iz navedenega odstavka. V ta namen jim je omogočeno, da neposredno ali s pomočjo drugih pristojnih nacionalnih organov, imenovanih v skladu s členom 48(1) Direktive 2004/39/ES, uporabijo pristojnosti, ki jih imajo na podlagi nacionalnih ukrepov za izvajanje člena 50 navedene direktive, v zvezi z reguliranim trgom in njegovim upravljavcem trga, navedenima v odstavku 4 tega člena.
Država članica vsakega pristojnega nacionalnega organa iz odstavka 5 zagotovi, da se nacionalni ukrepi za izvajanje členov 51 in 52 Direktive 2004/39/ES izvajajo v zvezi z osebami, odgovornimi za neizpolnjevanje svojih obveznosti iz naslova III Direktive 2004/39/ES, kot so bile prenesene v nacionalni pravni red države članice, v kateri imajo sedež, v skladu z odstavkom 4 tega člena.
Za namene tega odstavka se nacionalni ukrepi za izvajanje členov 56 do 62 Direktive 2004/39/ES uporabljajo za sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi različnih držav članic.
POGLAVJE X
REŽIM GLEDE ZLORAB TRGA, KI VELJA ZA FINANČNE PRODUKTE NA DRAŽBI
Člen 36
Režim glede zlorab trga, ki velja za finančne instrumente v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES
1. Za namene te uredbe, kadar so dvodnevne promptne pogodbe ali petdnevne standardizirane terminske pogodbe finančni instrumenti v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, navedena direktiva velja za dražbe navedenih finančnih produktov na dražbi.
2. Kadar dvodnevne promptne pogodbe ali petdnevne standardizirane terminske pogodbe niso finančni instrumenti v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, veljajo določbe členov 37 do 43 te uredbe.
Člen 37
Opredelitve za režim glede zlorab trga, ki velja za finančne produkte na dražbi razen finančnih instrumentov v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES
Za namene členov 38 do 43, ki veljajo za finančne produkte na dražbi, ki niso finančni instrumenti v smislu člena 1(3) Direktive 2003/6/ES, se uporabijo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„notranje informacije“ pomenijo informacije podrobne narave, ki niso bile javno objavljene ter so neposredno ali posredno povezane z enim ali več finančnimi produkti na dražbi in bi v primeru javne objave verjetno znatno vplivale na cene, po katerih bi se oddajale ponudbe.
Za osebe, ki imajo nalogo izvajanja ponudb, notranje informacije pomenijo tudi informacije, ki jim jih zaupa stranka in so povezane s tekočimi ponudbami stranke ter so neposredno ali posredno povezane z enim ali več finančnimi produkti na dražbi in bi v primeru javne objave verjetno znatno vplivale na cene, po katerih bi se oddajale ponudbe;
(b)
„tržna manipulacija“ pomeni:
(i)
ponudbe ali transakcije ali naročila na sekundarnem trgu:
-
ki dajejo ali bi lahko dali napačne ali zavajajoče signale o povpraševanju ali ceni finančnih produktov na dražbi, ali
-
s katerimi oseba ali več oseb v sodelovanju zagotovi končno ceno finančnih produktov na dražbi na neobičajni ali umetni ravni,
razen če oseba, ki je oddala ponudbo oziroma na sekundarnem trgu opravila transakcijo ali oddala naročilo, dokaže, da je to storila iz legitimnih razlogov;
(ii)
ponudbe, ki uporabljajo fiktivna sredstva ali katero koli drugo obliko prevare ali zvijače;
(iii)
razširjanje informacij prek medijev, vključno z internetom, ali s kakršnimi koli drugimi sredstvi, ki dajejo ali bi lahko dajale napačne ali zavajajoče signale o finančnih produktih na dražbi, vključno z razširjanjem govoric in napačnih ali zavajajočih novic, pri čemer so osebe, ki so te informacije razširjale, vedele ali bi morale vedeti, da so bile informacije napačne ali zavajajoče. Za novinarje, kadar delujejo v svoji poklicni vlogi, je treba takšno razširjanje informacij oceniti ob upoštevanju pravil, ki veljajo za njihov poklic, razen če imajo te osebe neposredno ali posredno korist ali dobiček od razširjanja zadevnih informacij.
Iz osnovne opredelitve v točki (b) prvega odstavka izhajajo zlasti naslednji primeri:
-
vedenje, s katerim si oseba ali več oseb v sodelovanju zagotovi prevladujoč položaj pri povpraševanju po finančnem produktu na dražbi, posledica katerega je neposredno ali posredno določanje končne cene na dražbi ali ustvarjanje drugih nepoštenih pogojev trgovanja,
-
nakup ali prodaja pravic ali iz njih izvedenih finančnih instrumentov na sekundarnem trgu pred dražbo, kar ima za posledico določitev končne cene finančnih produktov na dražbi na neobičajni ali umetni ravni ali zavajanje ponudnikov, ki licitirajo na dražbah,
-
izkoriščanje občasnega ali rednega dostopa do tradicionalnih ali elektronskih medijev z izražanjem mnenj o finančnem produktu na dražbi, potem ko je oseba predložila ponudbo za navedeni finančni produkt, in posledične koristi, ki izhajajo iz učinka izraženih mnenj, na ostale ponujene cene za navedeni finančni produkt, ne da bi bilo hkrati javno izraženo navzkrižje interesov na primeren in učinkovit način.
Člen 38
Prepoved trgovanja na podlagi notranjih informacij
1. Nobena oseba iz drugega pododstavka, ki ima notranje informacije, ne sme uporabiti teh informacij za neposredno ali posredno oddajo, spreminjanje ali umik ponudbe zase ali za tretjo stran za finančni produkt na dražbi, na katerega se nanašajo navedene informacije.
Prvi pododstavek velja za vse osebe, ki imajo notranje informacije:
(a)
zaradi svojega članstva v upravnem, poslovodnem ali nadzornem organu dražbenega sistema, uradnega dražitelja ali nadzornika dražbe; ali
(b)
zaradi svoje udeležbe pri kapitalu dražbenega sistema, uradnega dražitelja ali nadzornika dražbe; ali
(c)
zaradi dostopa do informacij, ki jim ga omogoča opravljanje svoje zaposlitve, poklica ali nalog; ali
(d)
zaradi svojih kriminalnih dejavnosti.
2. Kadar je oseba iz odstavka 1 pravna oseba, velja prepoved iz navedenega odstavka tudi za fizične osebe, ki sodelujejo pri odločitvi o oddaji, spremembi ali umiku ponudbe v imenu zadevne pravne osebe.
3. Ta člen ne velja za oddajo, spremembo ali umik ponudbe za finančni produkt na dražbi, ki se izvede kot del opravljanja obveznosti, ki je postala zavezujoča, kadar ta obveznost izhaja iz dogovora, sklenjenega preden je zadevna oseba posedovala notranje informacije.
Člen 39
Druge prepovedane uporabe notranjih informacij
Nobena oseba, za katero velja prepoved iz člena 38, ne sme:
(a)
razkrivati notranjih informacij nobenim drugim osebam, razen če so informacije razkrite kot del običajnega opravljanja njene zaposlitve, poklica ali nalog;
(b)
na podlagi notranjih informacij priporočiti drugi osebi ali jo napeljati k temu, da odda, spremeni ali umakne ponudbo za finančne produkte na dražbi, na katere se nanašajo navedene informacije.
Člen 40
Druge osebe, za katere velja prepoved trgovanja na podlagi notranjih informacij
Člena 38 in 39 veljata tudi za katero koli osebo poleg oseb iz navedenih členov, ki ima notranje informacije in pri tem ve ali bi morala vedeti, da so to notranje informacije.
Člen 41
Prepoved tržne manipulacije
Nobena oseba ne sme sodelovati pri tržni manipulaciji.
Člen 42
Posebne zahteve za ublažitev tveganja zlorabe trga
1. Dražbeni sistem, uradni dražitelj in nadzornik dražbe vsak posebej sestavijo seznam navedenih oseb, ki delajo zanje, prek pogodbe o zaposlitvi ali drugače, in imajo dostop do notranjih informacij. Dražbeni sistem redno posodablja svoj seznam in ga posreduje pristojnemu nacionalnemu organu v državi članici, v kateri ima sedež, kadar koli se to zahteva. Uradni dražitelj in nadzornik dražbe oba redno posodabljata svoja seznama in ju posredujeta pristojnemu nacionalnemu organu države članice, v kateri ima sedež dražbeni sistem, ter države članice, v kateri imata sedež uradni dražitelj ali nadzornik dražbe, kot je določeno v pogodbi(-ah) o njunem imenovanju, kadar koli to zahteva pristojni nacionalni organ.
2. Osebe, ki imajo v dražbenem sistemu vodstvene odgovornosti, uradni dražitelj ali nadzornik dražbe ter, kadar je to mogoče, osebe, ki so z njimi tesno povezane, pristojnemu nacionalnemu organu iz odstavka 1 najmanj priglasijo obstoj v njihovem imenu oddanih, spremenjenih ali umaknjenih ponudb za finančne produkte na dražbi ali iz njih izvedene finančne instrumente ali z njimi povezane druge finančne instrumente.
3. Osebe, ki izvajajo raziskave ali objavljajo podatke o raziskavah v zvezi s finančnimi produkti na dražbi, ter osebe, ki ustvarjajo ali razširjajo druge informacije, v katerih priporočajo ali predlagajo naložbene strategije, namenjene distribucijskim potem ali javnosti, primerno poskrbijo za zagotovitev, da so takšne informacije pošteno predstavljene ter razkrijejo svoje interese ali navedejo navzkrižja interesov v zvezi s finančnimi produkti na dražbi.
4. Dražbeni sistem sprejme strukturne določbe, namenjene preprečevanju in odkrivanju praks tržne manipulacije.
5. Vsaka oseba iz člena 59(1), ki utemeljeno sumi, da bi neka transakcija lahko vključevala trgovanje na podlagi notranjih informacij ali manipulacijo trga, nemudoma obvesti pristojni nacionalni organ države članice, v kateri ima sedež.
Člen 43
Nadzor in izvrševanje
1. Pristojni nacionalni organi iz člena 11 Direktive 2003/6/ES opravljajo učinkovit nadzor nad trgom in sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so določbe členov 37 do 42 te uredbe upoštevane.
2. Pristojni nacionalni organi iz odstavka 1 tega člena imajo pristojnosti, ki jim pripadajo na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 12 Direktive 2003/6/ES.
3. Države članice zagotovijo, da se nacionalni ukrepi za prenos členov 14 in 15 Direktive 2003/6/ES uporabljajo v zvezi z osebami, odgovornimi za neskladnost s členi 37 do 42 te uredbe v zvezi z dražbami, izvedenimi na njihovem ozemlju ali v tujini.
4. Za namene uporabe členov 37 do 42 te uredbe ter odstavkov 1, 2 in 3 tega člena se nacionalni ukrepi za prenos člena 16 Direktive 2003/6/ES uporabljajo za sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi, navedenimi v odstavku 1 tega člena.
POGLAVJE XI
PLAČILO IN POSREDOVANJE PRIHODKOV OD PRODAJE NA DRAŽBI
Člen 44
Plačilo s strani uspešnih ponudnikov in posredovanje prihodkov državam članicam
1. Vsak uspešen ponudnik ali njegov(-i) pravni naslednik(-i), vključno z vsemi posredniki, ki ju zastopajo, plača dolgovani znesek, o katerem je obveščen v skladu s členom 61(3)(c), za pravice, ki jih je pridobil, kot je bil obveščen v skladu s členom 61(3)(a), tako da prenese ali poskrbi za prenos dolgovanega zneska prek klirinškega sistema ali poravnalnega sistema na imenovani bančni račun uradnega dražitelja v denarnih obveznostih bodisi pred dobavo pravic ali najpozneje ob njihovi dobavi na imenovani lastniški račun ponudnika ali imenovani lastniški račun njegovega pravnega naslednika.
2. Dražbeni sistem, vključno s klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki je z njim povezan, prenese plačila, ki so jih izvedli ponudniki ali pravni nasledniki in so rezultat dražbe pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, uradnim dražiteljem, ki so zadevne pravice prodajali na dražbi.
3. Plačila uradnim dražiteljem se izvedejo v eurih ali v valuti države članice, ki jih imenuje, kadar navedena država članica ni članica euroobmočja, kar koli izbere zadevna država članica, ne glede na to, v kateri valuti plačila izvedejo ponudniki, pod pogojem da je zadevni klirinški sistem ali poravnalni sistem sposoben poslovati v zadevni nacionalni valuti.
Menjalni tečaj je tečaj, objavljen prek priznane finančne tiskovne agencije, določene v pogodbi o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, nemudoma po koncu licitacijskega obdobja.
Člen 45
Posledice zamude pri plačilu ali neplačila
1. Uspešni ponudnik ali njegovi pravni nasledniki bodo pravice, o katerih se uspešnega ponudnika obvesti v skladu s členom 61(3)(a), prejeli, samo če je celotni dolgovani znesek, o katerem se uspešnega ponudnika obvesti v skladu s členom 61(3)(c), plačan uradnemu dražitelju v skladu s členom 44(1).
2. Uspešni ponudnik ali njegovi pravni nasledniki, ki ne izpolnijo svojih obveznosti iz odstavka 1 tega člena v celoti do roka, o katerem je uspešni ponudnik obveščen v skladu s členom 61(3)(d), zamujajo pri plačilu.
3. Ponudniku, ki zamuja pri plačilu, se lahko zaračuna eno ali oboje od naslednjega:
(a)
obresti za vsak dan z začetkom od datuma, ki je bil rok za plačilo v skladu s členom 61(3)(d), in koncem na datum, ko je plačilo izvedeno, po obrestni meri, določeni v pogodbi o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, izračunani na dnevni osnovi;
(b)
kazen, ki se zadržuje pri uradnem dražitelju in od katere se odštejejo morebitni stroški, ki jih zaračuna klirinški sistem ali poravnalni sistem.
4. Kadar uspešni ponudnik zamuja pri plačilu, se brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 zgodi kar koli od naslednjega:
(a)
vključi se centralna nasprotna stranka, da prevzame dobavo pravic in izvedbo plačila zneska, dolgovanega uradnemu dražitelju;
(b)
posrednik za poravnavo uporabi zavarovanje s premoženjem, ki pripada ponudniku, za izvedbo plačila zneska, dolgovanega uradnemu dražitelju.
5. Kadar poravnava ni izvršena, se pravice ponudijo v prodajo na naslednjih dveh dražbah, ki jih načrtuje zadevni dražbeni sistem.
POGLAVJE XII
DOBAVA PRAVIC, PRODANIH NA DRAŽBI
Člen 46
Prenos pravic, prodanih na dražbi
1. Pravice, prodane na dražbi v skladu s členom 4(2) te uredbe, register Unije pred rokom njihove dobave prenese na imenovani lastniški račun, kjer jih hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, dokler se pravice ne dobavijo uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom v skladu z izidi dražbe, kot določa veljavna uredba Komisije, sprejeta v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES.
2. Pravice, prodane na dražbi v skladu s členom 4(3) te uredbe, register Unije pred začetkom licitacijskega obdobja prenese na imenovani lastniški račun, kjer jih hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, dokler se pravice ne dobavijo uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom v skladu z izidi dražbe, kot določa veljavna uredba Komisije, sprejeta v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES.
Člen 47
Dobava pravic, prodanih na dražbi
1. Klirinški sistem ali poravnalni sistem vsako pravico, ki jo na dražbi proda država članica, dodeli uspešnemu kupcu, dokler skupna količina dodeljenih pravic ne ustreza količini pravic, o kateri je ponudnik obveščen v skladu s členom 61(3)(a).
Ponudniku se lahko dodelijo pravice iz več kot ene države članice, ki sodeluje na isti dražbi, če je to potrebno za dosego količine pravic, o kateri je ponudnik obveščen v skladu s členom 61(3)(a).
2. Po plačilu dolgovanega zneska se v skladu s členom 44(1) vsakemu uspešnemu ponudniku ali njegovim pravnim naslednikom dobavijo pravice, dodeljene navedenemu ponudniku, takoj ko je to izvedljivo in v vsakem primeru najpozneje do roka njihove dobave, tako da se pravice, o katerih je bil ponudnik obveščen v skladu s členom 61(3)(a), v celoti ali delno prenesejo z določenega imetniškega računa, ki ga hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, na določeni imetniški račun uspešnega ponudnika ali njegovih pravnih naslednikov ali na določeni imetniški račun, ki ga klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, hrani za uspešnega ponudnika ali njegove pravne naslednike.
Člen 48
Pozna dobava pravic, prodanih na dražbi
1. Kadar klirinški sistem ali poravnalni sistem ne uspe dobaviti vseh ali dela pravic, prodanih na dražbi, zaradi okoliščin, nad katerimi nima nadzora, pravice dobavi klirinški sistem ali poravnalni sistem ob prvi možni priložnosti, uspešni ponudniki ali njihovi pravni nasledniki pa sprejmejo dobavo na poznejši datum.
2. Popravni ukrep iz odstavka 1 je edini popravni ukrep, do katerega so upravičeni uspešni ponudnik ali njegovi pravni nasledniki v primeru kakršne koli neuspešne dobave pravic, prodanih na dražbi, zaradi okoliščin, nad katerimi zadevni klirinški sistemi ali poravnalni sistemi nimajo nadzora.
POGLAVJE XIII
UPRAVLJANJE ZAVAROVANJA S PREMOŽENJEM
Člen 49
Zavarovanje s premoženjem, ki ga da ponudnik
1. Pred začetkom licitacijskega obdobja za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb se od ponudnikov ali posrednikov, ki jih zastopajo, zahteva, da dajo zavarovanje s premoženjem.
2. Če se tako zahteva, se vse neporabljeno zavarovanje s premoženjem, ki ga je dal neuspešen ponudnik, skupaj z vsemi obrestmi, nakopičenimi na denarnem kritju, sprosti takoj, ko je to mogoče, po zaključku licitacijskega obdobja.
3. Če se tako zahteva, se vse zavarovanje s premoženjem, ki ga je dal neuspešen ponudnik in ni bilo porabljeno za poravnavo, skupaj z vsemi obrestmi, obračunanimi na denarnem kritju, sprosti takoj, ko je to mogoče, po poravnavi.
Člen 50
Zavarovanje s premoženjem, ki ga da uradni dražitelj
1. Pred začetkom licitacijskega obdobja za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb se od uradnega dražitelja zahteva le, da pravice do njihove dobave deponira kot zavarovanje s premoženjem, ki jih klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, hrani na depozitnem računu.
2. Ko so vzpostavljeni pravni ukrepi in tehnični pogoji, potrebni za dobavo pravic, se lahko vse zavarovanje s premoženjem, ki ga dajo države članice za dražbo standardiziranih terminskih pogodb ali nestandardiziranih terminskih pogodb, če se tako odloči država članica, ki organizira dražbo, in s privolitvijo dražbenega sistema sprosti in nadomesti s pravicami, ki jih klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi varuha, hrani na depozitnem računu do njihove dobave.
3. Kadar se pravice, dane kot zavarovanje s premoženjem v skladu z odstavkom 1 ali 2, ne porabijo, jih lahko klirinški sistem ali poravnalni sistem do njihove dobave zadrži, če se tako odloči država članica, na določenem imetniškem računu, ki ga hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki opravlja nalogo varuha.
POGLAVJE XIV
PRISTOJBINE IN STROŠKI
Člen 51
Struktura in višina pristojbin
1. Struktura in višina pristojbin ter kakršni koli s tem povezani pogoji, ki jih uporablja kateri koli dražbeni sistem in njegovi klirinški sistemi ali poravnalni sistemi, ne smejo biti manj ugodni kot primerljive standardne pristojbine in pogoji, ki se uporabljajo na sekundarnem trgu.
2. Vsak dražbeni sistem in njegovi klirinški sistemi ali poravnalni sistemi lahko uporabljajo samo pristojbine, odbitke ali pogoje, ki so izrecno navedeni v pogodbi o njihovem imenovanju.
3. Vse pristojbine in pogoji, ki se uporabljajo v skladu z odstavkoma 1 in 2, morajo biti jasno navedeni, lahko razumljivi in javno dostopni. Naštejejo se na seznamu, na katerem se navedejo vsi stroški za vsako vrsto storitve.
Člen 52
Stroški dražbenega postopka
1. Brez poseganja v odstavek 2 se stroški storitev, navedenih v členu 27(1), členu 28(1) in členu 31, krijejo s pristojbinami, ki jih plačajo ponudniki, le da:
(a)
stroške centralne nasprotne stranke, ki sprejme vladno jamstvo namesto zavarovanja s premoženjem, kadar na dražbi prodaja pravice kot nestandardizirane terminske pogodbe, krije država članica na dražbi, ki ponuja vladno jamstvo;
(b)
kakršne koli stroške ureditev med uradnim dražiteljem in dražbenim sistemom, navedenih v členu 22(2) in (3), ki uradnemu dražitelju omogočajo, da pravice prodaja na dražbi v imenu države članice, ki ga imenuje, vendar brez stroškov katerega koli klirinškega sistema ali poravnalnega sistema, povezanega z zadevnim dražbenim sistemom, krije država članica, ki organizira dražbo.
Stroški iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se odštejejo od prihodkov od prodaje na dražbi, ki se plačajo uradnim dražiteljem, skladno s členom 44(2) in (3).
2. Kadar država članica ne podpiše sporazuma o skupni oddaji naročil, navedenega v prvem pododstavku člena 26(6), v roku določenem v členu 30(4), temveč se naknadno pridruži skupnemu ukrepu, se od nje lahko zahteva, da krije svoj delež stroškov storitev iz členov 27(1) in 28(1) od datuma, ko navedena država članica začne sodelovati na dražbah dražbenega sistema, imenovanega v skladu s členom 26(1) ali (2), do prekinitve ali izteka mandata navedenega dražbenega sistema.
Znesek, do katerega se lahko od takšne države članice zahteva, da sama krije svoj del stroškov storitev iz členov 27(1) in 28(1), se določi v sporazumu o skupni oddaji naročil in v pogodbi z zadevnim dražbenim sistemom.
Od države članice se ne sme zahtevati, da krije svoj del stroškov v skladu s tem odstavkom, kadar se pridruži skupnemu ukrepu po izteku obdobja imenovanja iz drugega pododstavka člena 30(5) ali kadar se pridruži skupnemu ukrepu zaradi manjkajoče vključitve na seznam, v skladu s členom 30(7), za dražbeni sistem, ki je bil priglašen v skladu s členom 30(6).
Stroški, ki jih krijejo ponudniki na podlagi odstavka 1, se zmanjšajo za količino stroškov, ki jih krije država članica na podlagi tega odstavka.
3. Delež stroškov za nadzornika dražbe, ki se spreminja glede na število dražb, kot je podrobneje določeno v pogodbi o imenovanju nadzornika dražbe, se enakomerno porazdeli po številu dražb. Vsi ostali stroški nadzornika dražbe, kot je podrobneje določeno v pogodbi o imenovanju nadzornika dražbe, razen stroška, povezanega s kakršnimi koli poročili, pripravljenimi v skladu s členom 25(4), se enakomerno porazdelijo po številu dražbenih sistemov, razen če ni drugače določeno v pogodbi o imenovanju nadzornika dražbe.
Delež stroškov nadzornika dražbe, povezan z dražbenim sistemom, imenovanim v skladu s členom 30(1) ali (2), vključno s stroškom kakršnih koli poročil, zahtevanih v skladu s členom 25(4), krije država članica, ki imenuje dražbeni sistem.
Delež stroškov nadzornika dražbe, povezan z dražbenim sistemom, imenovanim v skladu s členom 26(1) ali (2), se porazdeli med države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu, v skladu z njihovimi deleži v skupni količini pravic, prodanih na dražbah prek zadevnega dražbenega sistema.
Stroški nadzornika dražbe, ki jih krijejo države članice, se odštejejo od prihodkov od prodaje na dražbi, ki jih uradni dražitelji plačajo državi članici, ki jih imenuje, skladno s točko (c) člena 23.
POGLAVJE XV
NADZOR DRAŽBE, POPRAVNI UKREPI IN SANKCIJE
Člen 53
Sodelovanje z nadzornikom dražbe
1. Uradni dražitelji, dražbeni sistemi in pristojni nacionalni organi, ki jih nadzorujejo, na zahtevo nadzorniku dražbe priskrbijo vse informacije v zvezi z dražbami, kot je razumno potrebno za izvajanje nalog nadzornika dražbe.
2. Nadzornik dražbe ima pravico, da opazuje potek dražb.
3. Uradni dražitelji, dražbeni sistemi in pristojni nacionalni organi, ki jih nadzorujejo, pomagajo nadzorniku dražbe pri opravljanju njegovih nalog, tako da aktivno sodelujejo z nadzornikom dražbe vsak na svojem področju.
4. Pristojni nacionalni organi, ki nadzorujejo kreditne institucije in investicijska podjetja, ter pristojni nacionalni organi, ki nadzorujejo osebe, pooblaščene za oddajanje ponudb v imenu drugih oseb v skladu s členom 18(2), pomagajo nadzorniku dražbe pri opravljanju njegovih nalog, tako da aktivno sodelujejo z nadzornikom dražbe v okviru svojih pristojnosti.
5. Za obveznosti, ki so pristojnim nacionalnim organom naložene v odstavkih 1, 3 in 4, veljajo določbe o poklicni skrivnosti, ki jih morajo izpolnjevati v skladu s pravom Unije.
Člen 54
Spremljanje odnosa s ponudniki
1. Vsak dražbeni sistem, ki na dražbi prodaja dvodnevne promptne pogodbe ali petdnevne standardizirane terminske pogodbe, spremlja odnos s ponudniki, ki imajo dostop do licitiranja na njegovih dražbah, v celotnem trajanju tega odnosa, tako da stori naslednje:
(a)
preuči ponudbe, oddane v celotnem času tega odnosa, za zagotovitev, da je vedenje ponudnikov med licitiranjem skladno z znanjem, ki ga ima dražbeni sistem o kupcu, njegovih poslih in njegovem profilu tveganja, po potrebi vključno z virom njegovih sredstev;
(b)
zagotavlja učinkovite ureditve in postopke za redno spremljanje skladnosti oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členom 19(1), (2) in (3), z njegovimi pravili vedenja na trgu;
(c)
spremlja transakcije, ki jih opravljajo osebe, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členom 19(1), (2) in (3) in členom 20(6), tako da uporablja svoje sisteme za odkrivanje kršitev pravil iz točke (b) tega pododstavka ter nepoštenih ali neurejenih pogojev ali vedenja na dražbi, zaradi katerih bi lahko sklepali na zlorabo trga.
Pri preučevanju ponudb v skladu s točko (a) prvega pododstavka mora biti zadevni dražbeni sistem posebno pozoren na kakršno koli dejavnost, ki se mu zdi po svoji naravi izrazito verjetno povezana s pranjem denarja, financiranjem terorizma ali kriminalno dejavnostjo.
2. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, zagotovi, da se dokumenti, podatki ali informacije, ki jih ima o posameznem ponudniku, redno posodabljajo. V ta namen lahko dražbeni sistem:
(a)
v skladu s členom 19(2) in (3) in členom 20(5), (6) in (7) od ponudnika zahteva kakršne koli informacije o ponudniku za namene spremljanja odnosa z navedenim ponudnikom, potem ko dobi dostop do licitiranja na dražbah, za celoten čas trajanja tega odnosa in za obdobje pet let po njegovem zaključku;
(b)
od vsake osebe, ki ima dostop do licitiranja, v rednih časovnih presledkih zahteva ponovno predložitev vloge za dostop do licitiranja;
(c)
od vsake osebe, ki ima dostop do licitiranja, zahteva, da dražbeni sistem nemudoma obvesti o kakršnih koli spremembah informacij, predloženih dražbenemu sistemu v skladu s členom 19(2) in (3) in členom 20(5), (6) in (7).
3. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, hrani evidenco:
(a)
vlog za dostop do licitiranja, ki jih predložijo vsi prosilci v skladu s členom 19(2) in (3), vključno z vsemi morebitnimi spremembami teh vlog;
(b)
opravljenih pregledov med:
(i)
obravnavo predložene vloge za dostop do licitiranja v skladu s členi 19, 20 in 21;
(ii)
spremljanjem in nadzorovanjem dražbenega odnosa v skladu s točkama (a) in (c) odstavka 1, potem ko je bil kandidatu odobren dostop do licitiranja;
(c)
vseh informacij, povezanih z dano ponudbo, ki jo je oddal dani ponudnik na dražbi, vključno z vsemi umiki ali spremembami teh ponudb, v skladu z drugim pododstavkom člena 6(3) in členom 6(4);
(d)
vseh informacij v zvezi z izvedbo vsake dražbe, na kateri je ponudnik oddal ponudbo.
4. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, hrani evidenco iz odstavka 3 tako dolgo, dokler je ponudniku dovoljeno licitiranje na njegovih dražbah in vsaj pet let po zaključku odnosa z navedenim ponudnikom.
Člen 55
Obveščanje o pranju denarja, financiranju terorizma ali kriminalni dejavnosti
1. Pristojni nacionalni organi iz člena 37(1) Direktive 2005/60/ES spremljajo in sprejemajo ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti dražbenega sistema, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, z zahtevami glede dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke iz člena 19 in člena 20(6) te uredbe, z zahtevami glede spremljanja in vodenja evidence iz člena 54 te uredbe ter z zahtevami glede obveščanja iz odstavkov 2 in 3 tega člena.
Pristojni nacionalni organi iz prvega pododstavka imajo pristojnosti, ki jim pripadajo na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 37(2) in (3) Direktive 2005/60/ES.
Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, se lahko šteje za odgovornega za kršitve člena 19, člena 20(6) in (7), člena 21(1) in (2) ter člena 54 te uredbe ter odstavkov 2 in 3 tega člena. V zvezi s tem veljajo nacionalni ukrepi, s katerimi se prenaša člen 39 Direktive 2005/60/ES.
2. Dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, njegovo vodstvo in zaposleni polno sodelujejo s FIU iz člena 21 Direktive 2005/60/ES, tako da nemudoma:
(a)
na lastno pobudo obvestijo FIU, kadar vedo, sumijo ali imajo utemeljene razloge za sum, da je bilo na dražbah zagrešeno pranje denarja, financiranje terorizma ali kriminalna dejavnost ali je bil zagrešen poskus teh dejavnosti;
(b)
FIU na njeno zahtevo posredujejo potrebne podatke v skladu s postopki, določenimi v veljavni zakonodaji.
3. Informacije iz odstavka 2 se posredujejo FIU države članice, na ozemlju katere se nahaja zadevni dražbeni sistem.
Oseba ali osebe, pristojne za posredovanje informacij iz tega člena, se imenujejo z nacionalnimi ukrepi za prenos politik in postopkov glede zagotavljanja upoštevanja zadevnih predpisov ter komuniciranja iz člena 34(1) Direktive 2005/60/ES.
4. Država članica, na ozemlju katere se nahaja dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, zagotovi, da se za zadevni dražbeni sistem uporabljajo nacionalni ukrepi za prenos členov 26 do 29, člena 32, člena 34(1) in člena 35 Direktive 2005/60/ES.
Člen 56
Prijavljanje zlorabe trga
1. Vsak dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, obvesti pristojne nacionalne organe, imenovane v skladu s členom 43(2) Direktive 2004/39/ES, odgovorne za nadzor zadevnega dražbenega sistema ali za preiskave in pregon zlorabe trga, ki se dogaja v sistemih zadevnega dražbenega sistema ali preko njih, o sumu zlorabe trga s strani katere koli osebe, ki ima dostop do licitiranja na dražbah, ali osebe, v imenu katere deluje oseba, ki ima dostop do licitiranja na dražbah.
Pri tem veljajo nacionalni ukrepi, s katerimi se prenaša člen 25(2) Direktive 2005/60/ES.
2. Zadevni dražbeni sistem obvesti nadzornika dražbe in Komisijo o dejstvu, da je vložil prijavo na podlagi odstavka 1, pri čemer navede, kakšne popravne ukrepe je izvedel ali jih namerava izvesti za preprečevanje kršitev iz odstavka 1 tega člena.
Člen 57
Največja višina ponudbe in drugi popravni ukrepi
1. Kateri koli dražbeni sistem lahko uvede največjo višino ponudbe ali katere koli druge popravne ukrepe, potrebne za blažitev dejanskega ali morebitnega zaznavnega tveganja za zlorabo trga, pranje denarja, financiranje terorizma ali druge kriminalne dejavnosti ter protikonkurenčno obnašanje, po posvetovanju s Komisijo in pridobitvi njenega mnenja o tem, pod pogojem da bi uvedba največje višine ponudbe ali katerih koli drugih popravnih ukrepov učinkovito ublažila zadevno tveganje. Komisija se lahko posvetuje z zadevnimi državami članicami in nadzornikom dražbe ter pridobi njihovo mnenje o predlogu, ki ga je podal zadevni dražbeni sistem. Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje Komisije.
2. Največja višina ponudbe se izrazi bodisi kot odstotek skupnega števila pravic, ki bodo prodane na kateri koli dani dražbi, ali kot odstotek skupnega števila pravic, ki bodo prodane na dražbi v katerem koli danem letu, kar koli je primernejše za spopadanje s tveganjem za zlorabo trga, kot je opredeljeno v členu 56(1).
3. Za namene tega člena največja višina ponudbe pomeni največje število pravic, za katere lahko neposredno ali posredno odda ponudbo katera koli skupina oseb, navedenih v členu 18(1) ali (2), ki spadajo v katero koli od naslednjih kategorij:
(a)
isti skupini podjetij, vključno z nadrejenimi podjetji, njihovimi podrejenimi podjetji in povezanimi podjetji;
(b)
istemu poslovnemu združenju;
(c)
ločeni gospodarski enoti z neodvisno pristojnostjo odločanja, kjer jih neposredno ali posredno nadzorujejo javni organi ali podjetja v državni lasti.
Člen 58
Pravila vedenja na trgu ali kakršne koli druge pogodbene ureditve
Členi 53 do 57 ne posegajo v nobene druge ukrepe, ki jih dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, lahko sprejme na podlagi svojih pravil vedenja na trgu ali kakršnih koli drugih pogodbenih ureditev, neposredno ali posredno sklenjenih z vsemi ponudniki, ki imajo dostop do licitiranja na dražbah, pod pogojem ta takšni ukrepi niso v navzkrižju z določbami členov 53 do 57 ali jih ne ogrožajo.
Člen 59
Pravila ravnanja za ostale osebe, ki imajo dostop do licitiranja v imenu drugih oseb v skladu s členom 18(1)(b) in (c) ter členom 18(2)
1. Ta člen se uporablja za:
(a)
osebe, pooblaščene za licitiranje v skladu s členom 18(2);
(b)
investicijska podjetja in kreditne institucije iz člena 18(1)(b) in (c), pooblaščene za licitiranje v skladu s členom 18(3).
2. Osebe iz odstavka 1 pri svojih odnosih s strankami uporabljajo naslednja pravila ravnanja:
(a)
od svojih strank sprejemajo navodila pod primerljivimi pogoji;
(b)
licitiranje v imenu stranke lahko zavrnejo, če imajo utemeljene razloge za sum pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga v skladu z nacionalno zakonodajo, s katero se prenašata člena 24 in 28 Direktive 2005/60/ES;
(c)
licitiranje v imenu stranke lahko zavrnejo, če imajo utemeljene razloge za sum, da njihova stranka ni sposobna plačati pravic, za katere želi oddati ponudbo;
(d)
s svojimi strankami sklenejo pisni sporazum. Sklenjeni sporazumi ne vsebujejo nepoštenih pogojev ali omejitev za zadevno stranko. Navedejo vse pogoje v zvezi s ponujenimi storitvami, zlasti glede plačila in dobave pravic;
(e)
od svojih strank lahko zahtevajo polog varščine v obliki predplačila pravic;
(f)
ne smejo neupravičeno omejiti števila ponudb, ki jih lahko odda posamezna stranka;
(g)
svojim strankam ne smejo preprečevati ali omejevati uporabe storitev drugih subjektov, ki so na podlagi člena 18(1)(b) do (e) in člena 18(2) upravičeni, da v njihovem imenu licitirajo na dražbah;
(h)
dolžni so spoštovati interese svojih strank, ki jih prosijo, da v njihovem imenu oddajajo ponudbe na dražbah;
(i)
stranke obravnavajo pošteno in brez diskriminacije;
(j)
zagotavljajo ustrezne notranje sisteme in postopke za obdelavo zahtevkov strank, da jih zastopajo na dražbi, ter za učinkovito sodelovanje na dražbi, zlasti kar zadeva oddajanje ponudb v imenu strank, sprejemanje plačil in zavarovanja s premoženjem od strank ter posredovanje pravic strankam, katere zastopajo;
(k)
preprečujejo, da bi del njihovega podjetja, odgovoren za prejemanje, pripravo in oddajo ponudb v imenu strank, razkrival zaupne informacije delu njihovega podjetja, odgovornemu za pripravo in oddajo ponudb v njihovem lastnem imenu, ali delu njihovega podjetja, ki je odgovoren za trgovanje na sekundarnem trgu v njihovem lastnem imenu;
(l)
hranijo evidenco informacij, ki so jih pridobili ali ustvarili v vlogi posrednikov, ki obdelujejo ponudbe v imenu svojih strank na dražbah, pet let od datuma, ko so pridobili ali ustvarili zadevne informacije.
Višina varščine iz točke (e) se izračuna na pravični in razumni osnovi.
Metoda za izračun varščine iz točke (e) se določi v sporazumih, sklenjenih v skladu s točko (d).
Kateri koli del varščine iz točke (e), ki ni bil uporabljen za plačilo pravic, se povrne plačniku v razumnem času po dražbi, kot je navedeno v sporazumih, sklenjenih v skladu s točko (d).
3. Osebe iz odstavka 1 pri licitiranju v svojem imenu ali v imenu strank uporabljajo naslednja pravila ravnanja:
(a)
predložijo vse informacije, ki jih zahteva kateri koli dražbeni sistem, v katerem imajo dostop do licitiranja, ali nadzornik dražbe, s čimer opravljata vsak svoje naloge v skladu s to uredbo;
(b)
svoje delo opravljajo z integriteto, primerno sposobnostjo, pozornostjo in skrbnostjo.
4. Pristojni nacionalni organi, ki jih imenujejo države članice, v katerih imajo sedež osebe iz odstavka 1, so odgovorni za pooblastitev takšnih oseb za izvajanje dejavnosti iz navedenega odstavka ter za spremljanje in izvrševanje skladnosti s pravili ravnanja, določenimi v odstavkih 2 in 3, vključno z obravnavo kakršnih koli pritožb, vloženih zaradi neskladnosti s takšnimi pravili ravnanja.
5. Pristojni nacionalni organi iz odstavka 4 osebam iz odstavka 1 odobrijo pooblastilo samo v primeru, da osebe izpolnjujejo vse naslednje pogoje:
(a)
imajo dovolj dober sloves in zadostne izkušnje za zagotavljanje ustreznega spoštovanja pravil ravnanja iz odstavkov 2 in 3;
(b)
vzpostavljene imajo potrebne postopke in preglede za reševanje navzkrižij interesov ter delovanje v najboljšem interesu svojih strank;
(c)
izpolnjujejo zahteve nacionalne zakonodaje, s katero se prenaša Direktiva 2005/60/ES;
(d)
ravnajo v skladu z vsemi drugimi ukrepi, ki se štejejo za potrebne, kar zadeva vrsto ponujenih licitacijskih storitev in stopnjo kompleksnosti zadevnih strank v smislu njihovega investicijskega ali trgovalnega profila, ter v skladu z vsemi ocenami na podlagi tveganj glede verjetnosti pranja denarja, financiranja terorizma ali kriminalne dejavnosti.
6. Pristojni nacionalni organi države članice, v kateri so pooblaščene osebe iz odstavka 1, spremljajo in izvršujejo pogoje, navedene v odstavku 5. Država članica zagotovi, da:
(a)
imajo njeni pristojni nacionalni organi na razpolago potrebna preiskovalna pooblastila ter sankcije, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne;
(b)
je vzpostavljen mehanizem za obravnavo pritožb in umik pooblastil, kadar pooblaščene osebe kršijo svoje obveznosti, ki izhajajo iz takšnega pooblastila;
(c)
pristojni nacionalni organi lahko umaknejo pooblastilo, odobreno v skladu z odstavkom 5, kadar oseba iz odstavka 1 resno in sistematično krši določbe odstavkov 2 in 3.
7. Stranke ponudnikov iz odstavka 1 tega člena lahko vse morebitne pritožbe v zvezi s skladnostjo s pravili vedenja iz odstavka 2 naslovijo na pristojne organe, navedene v odstavku 3, v skladu s postopkovnimi pravili, določenimi za obravnavanje takšnih pritožb v državi članici, v kateri se nadzorujejo osebe iz odstavka 1.
8. Osebe iz odstavka 1, ki imajo dostop do licitiranja v dražbenem sistemu v skladu s členi 18, 19 in 20, smejo brez dodatnih pravnih ali administrativnih zahtev držav članic omogočati licitacijske storitve strankam iz točke (a) člena 19(3).
POGLAVJE XVI
PREGLEDNOST IN ZAUPNOST
Člen 60
Objavljanje
1. Vsa zakonodaja, smernice, navodila, dokumenti, razglasitve, vključno s časovnim razporedom dražb, vse ostale nezaupne informacije v zvezi z dražbami ali danim dražbenim sistemom, vse odločitve, vključno z odločitvami v skladu s členom 57 o uvedbi največje višine ponudbe in vseh ostalih popravnih ukrepov, potrebnih za ublažitev dejanskega ali morebitnega zaznavnega tveganja pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga v zadevnem dražbenem sistemu, se objavijo na posodobljeni spletni strani, namenjeni dražbam, ki jo vzdržuje zadevni dražbeni sistem.
Informacije, ki niso več pomembne, se arhivirajo. Ti arhivi so dostopni na isti dražbeni spletni strani.
2. Nezaupne različice poročil nadzornika dražbe državam članicam in Komisiji v skladu s členom 25(1) in (2) se objavijo na spletni strani Komisije.
Poročila, ki niso več pomembna, se arhivirajo. Ti arhivi so dostopni na spletni strani Komisije.
3. Seznam z imeni, naslovi, številkami telefona in telefaksa, naslovi elektronske pošte in spletnimi stranmi vseh oseb, ki imajo dostop do licitiranja v imenu drugih oseb na dražbah, ki jih vodi kateri koli dražbeni sistem, ki izvaja dražbe dvodnevnih promptnih pogodb ali petdnevnih standardiziranih terminskih pogodb, se objavi na spletni strani, ki jo vzdržuje zadevni dražbeni sistem.
Člen 61
Razglasitev izidov dražbe in obveščanje o njih
1. Dražbeni sistem razglasi izide vsake dražbe, ki jo izvede, takoj ko je to praktično izvedljivo in najpozneje 15 minut po koncu licitacijskega obdobja.
2. Razglasitev, izvedena v skladu z odstavkom 1, vključuje vsaj naslednje:
(a)
količino pravic, ki bodo prodane na dražbi;
(b)
končno ceno dražbe v eurih;
(c)
skupno količino oddanih ponudb;
(d)
skupno število ponudnikov in število uspešnih ponudnikov;
(e)
v primeru preklica dražbe navedbo dražb, na katere bo prenesena količina pravic;
(f)
skupne prihodke, ustvarjene na dražbi;
(g)
razporeditev prihodkov med države članice, kadar gre za dražbene sisteme, imenovane v skladu s členom 26(1) ali (2).
3. Hkrati z razglasitvijo v skladu z odstavkom 1 dražbeni sistem vsakega uspešnega ponudnika, ki licitira v njegovih sistemih, obvesti o:
(a)
skupni količini pravic, ki se dodelijo navedenemu ponudniku;
(b)
tem, katere od njegovih izenačenih ponudb, če sploh katere, so bile naključno izbrane;
(c)
dolgovanem plačilu v eurih ali v valuti države članice, ki ni članica euroobmočja, kar koli izbere ponudnik, pod pogojem da je klirinški sistem ali poravnalni sistem sposoben poslovati v zadevni nacionalni valuti;
(d)
datumu, do katerega mora biti dolgovani znesek plačan v potrjenih sredstvih na določeni bančni račun uradnega dražitelja.
4. Kadar valuta, ki jo izbere ponudnik, ni euro, dražbeni sistem obvesti uspešnega ponudnika, ki licitira na njegovih dražbah, o menjalnem tečaju, ki ga je uporabil za izračun dolgovanega zneska v valuti, ki jo je izbral uspešni ponudnik.
Menjalni tečaj je tečaj, objavljen prek priznane finančne tiskovne agencije, določene v pogodbi o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, nemudoma po koncu licitacijskega obdobja.
5. Dražbeni sistem zadevnemu klirinškemu sistemu ali poravnalnemu sistemu, ki sta z njim povezana, sporoči informacije, o katerih je obvestil vse uspešne ponudnike v skladu z odstavkom 3.
Člen 62
Varstvo zaupnih informacij
1. Za zaupne informacije se šteje naslednje:
(a)
vsebina ponudbe;
(b)
vsebina kakršnih koli navodil za licitiranje, tudi ko ni oddana ponudba;
(c)
informacije, ki razkrivajo ali iz katerih je možno sklepati na identiteto zadevnega ponudnika in kar koli od naslednjega:
(i)
število pravic, ki jih želi ponudnik kupiti na dražbi;
(ii)
cena, ki jo je ponudnik pripravljen plačati za te pravice;
(d)
informacije o eni ponudbi ali več ponudbah ali navodilih za licitiranje oziroma izpeljane iz njih, ki bi vsaka posebej ali vse skupaj verjetno:
(i)
nakazale, kakšno je povpraševanje po pravicah pred katero koli dražbo;
(ii)
nakazale, kakšna je končna cena dražbe pred katero koli dražbo;
(e)
informacije, ki jih dajo osebe v okviru vzpostavitve ali vzdrževanja odnosa s ponudniki ali v okviru nadzora navedenega odnosa v skladu s členi 19, 20, 21 in 54;
(f)
poročila nadzornika dražbe in mnenja, pripravljena v skladu s členom 25(1) do (6), razen delov, ki jih vsebujejo nezaupne različice poročil nadzornika dražbe, ki jih objavi Komisija v skladu s členom 60(2);
(g)
poslovne skrivnosti, ki jih zagotovijo osebe, sodelujoče v postopku konkurenčne oddaje naročil za imenovanje katerega koli dražbenega sistema ali nadzornika dražbe;
(h)
informacije o algoritmu, uporabljenem za naključno izbiro izenačenih ponudb iz člena 7(2);
(i)
informacije o metodologiji za določitev, katera je končna cena na dražbi, ki je znatno nižja od prevladujoče cene na sekundarnem trgu pred in med dražbo, kot je navedeno v členu 7(6).
2. Zaupnih informacij ne sme razkriti nobena oseba, ki jih je pridobila neposredno ali posredno, razen v skladu z odstavkom 3.
3. Odstavek 2 ne preprečuje razkrivanja zaupnih informacij, ki:
(a)
so že bile zakonito javno objavljene;
(b)
so objavljene s pisnim privoljenjem ponudnika, osebe, ki ima dostop do licitiranja, ali osebe, ki je vložila zahtevek za dostop do licitiranja;
(c)
morajo biti razkrite ali javno dostopne zaradi obveznosti iz zakonodaje Unije;
(d)
so objavljene na podlagi sodnega naloga;
(e)
so objavljene za namene kakršnih koli kriminalnih, upravnih ali sodnih preiskav ali postopkov, ki se izvajajo v Uniji;
(f)
jih dražbeni sistem razkrije nadzorniku dražbe z namenom, da nadzorniku dražbe omogoči opravljanje njegovih nalog ali izpolnjevanje njegovih obveznosti v zvezi z dražbami ali mu pri tem pomaga;
(g)
se zberejo ali pripravijo pred njihovim razkritjem, tako da ni verjetno, da bi bilo mogoče odkriti informacije, ki se nanašajo na naslednje:
(i)
posamezne ponudbe ali navodila za licitiranje;
(ii)
posamezne dražbe;
(iii)
posamezne ponudnike, možne ponudnike ali osebe, ki vložijo zahtevek za dostop do licitiranja;
(iv)
posamezne zahtevke za dostop do licitiranja;
(v)
posamezne odnose s ponudniki;
(h)
so navedene v odstavku 1(f), pod pogojem da jih pristojni organi držav članic javno razkrijejo na nediskriminacijski in urejen način, kadar gre za informacije iz člena 25(2)(c), in da to stori Komisija, kadar gre za druge informacije iz člena 25(2);
(i)
so navedene v odstavku 1(g), pod pogojem da se razkrijejo osebam, ki delajo za države članice ali Komisijo ter so vključene v postopek konkurenčne oddaje naročil iz odstavka 1(g), pri čemer so tudi same na podlagi svojih pogojev zaposlitve dolžne varovati poklicno skrivnost;
(j)
se objavijo po koncu 30-mesečnega obdobja z začetkom na katerega koli od naslednjih datumov, pri čemer se upoštevajo veljavne obveznosti glede poklicne skrivnosti iz zakonodaje Unije:
(i)
datum začetka licitacijskega obdobja dražbe, na kateri se prvič razkrijejo zaupne informacije ob spoštovanju zaupnih informacij iz odstavka 1(a) do (d);
(ii)
datum zaključka odnosa s ponudnikom ob upoštevanju zaupnih informacij iz odstavka 1(e);
(iii)
datum poročila ali mnenja nadzornika dražbe ob upoštevanju zaupnih informacij iz odstavka 1(f);
(iv)
datum oddaje informacij v postopku konkurenčne oddaje naročil ob upoštevanju zaupnih informacij iz odstavka 1(g).
4. Ukrepi, potrebni za zagotovitev, da se zaupne informacije ne razkrivajo neupravičeno, in posledice vsakega takšnega neupravičenega razkritja s strani dražbenega sistema ali nadzornika dražbe, vključno z vsemi osebami, ki zanju delajo na podlagi pogodbe, se določijo v pogodbah o njunem imenovanju.
5. Zaupne informacije, ki jih pridobi dražbeni sistem ali nadzornik dražbe, vključno z vsemi osebami, ki zanju delajo na podlagi pogodbe, se uporabljajo izključno za namene izpolnjevanja njunih obveznosti ali izvajanja njihovih nalog v zvezi z dražbami.
6. Odstavki 1 do 5 ne izključujejo izmenjave zaupnih informacij med dražbenim sistemom in nadzornikom dražbe ali med posameznimi dražbenimi sistemi in posameznimi nadzorniki dražbe ter:
(a)
pristojnimi nacionalnimi organi, ki nadzorujejo dražbeni sistem;
(b)
pristojnimi nacionalnimi organi, odgovornimi za preiskovanje in preganjanje pranja denarja, financiranja terorizma, kriminalne dejavnosti ali zlorabe trga;
(c)
Komisijo.
Zaupne informacije, izmenjane na podlagi tega odstavka, se ne smejo razkriti drugim osebam razen tistih, ki so navedene v točkah (a), (b) in (c), kadar je to v nasprotju z odstavkom 2.
7. Vse osebe, ki delajo ali so delale za kateri koli dražbeni sistem ali nadzornika dražbe, vključene v dražbe, so dolžne varovati poklicno skrivnost in zagotovijo, da se zaupne informacije varujejo v skladu s tem členom.
Člen 63
Jezikovna ureditev
1. Pisne informacije, ki jih posreduje kateri koli dražbeni sistem v skladu s členom 60(1) in (3) ali nadzornik dražbe v skladu s členom 60(2) ali so posredovane v skladu s pogodbo o njunem imenovanju in ki niso objavljene v Uradnem listu Evropske unije, so v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.
2. Vsaka država članica lahko na lastne stroške zagotovi prevod vseh informacij iz odstavka 1 o katerem koli dražbenem sistemu, v uradni jezik ali uradne jezike navedene države članice.
Kadar neka država članica na svoje stroške zagotovi prevod vseh informacij iz odstavka 1, ki jih je priskrbel dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), vsaka država članica, ki je imenovala dražbeni sistem v skladu s členom 30(1), na lastne stroške zagotovi prevod vseh informacij iz odstavka 1, ki jih je priskrbel dražbeni sistem, kot ga je imenovala v skladu s členom 30(1), v isti jezik oziroma jezike.
3. Prosilci za dostop do licitiranja in osebe, ki imajo dostop do licitiranja, lahko naslednje informacije predložijo v uradnem jeziku Unije, ki so ga izbrale v skladu z odstavkom 4, pod pogojem da se je država članica odločila zagotoviti prevod v navedeni jezik na podlagi odstavka 2:
(a)
svoje zahtevke za dostop do licitiranja, vključno z vsemi dokazili;
(b)
svoje ponudbe, vključno z vsemi umiki ali spremembami teh ponudb;
(c)
vsa vprašanja v zvezi s točkama (a) ali (b).
Dražbeni sistem lahko zahteva overjen prevod v jezik, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.
4. Prosilci za dostop do licitiranja, osebe, ki imajo dostop do licitiranja in ponudniki, ki sodelujejo na dražbi, izberejo kateri koli uradni jezik Unije, v katerem želijo prejemati vsa obvestila, pripravljena na podlagi členov 8(3), 20(10), 21(4) in 61(3).
Vse ostalo ustno ali pisno sporazumevanje dražbenega sistema s prosilci za dostop do licitiranja, osebami, ki imajo dostop do licitiranja, ali ponudniki, ki sodelujejo na dražbi, poteka v jeziku, izbranem na podlagi prvega pododstavka, brez dodatnih stroškov za zadevne prosilce, osebe in ponudnike, pod pogojem da se je država članica odločila zagotoviti prevod v navedeni jezik v skladu z odstavkom 2.
Tudi če se je država članica v skladu z odstavkom 2 tega člena odločila zagotoviti prevod v jezik, izbran na podlagi prvega pododstavka tega odstavka, se lahko prosilec za dostop do licitiranja, oseba, ki ima dostop do licitiranja, ali ponudnik, ki sodeluje na dražbi, odpovejo svoji pravici na podlagi drugega pododstavka tega odstavka, tako da zadevnemu dražbenemu sistemu dajo predhodno pisno soglasje za izključno uporabo jezika, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.
5. Države članice so odgovorne za točnost vseh prevodov, narejenih na podlagi odstavka 2.
Osebe, ki predložijo prevod dokumenta iz odstavka 3, in vsi dražbeni sistemi, ki priglasijo prevedeni dokument v skladu z odstavkom 4, so odgovorni za zagotovitev, da gre za točen prevod izvirnika.
POGLAVJE XVII
KONČNE DOLOČBE
Člen 64
Pravica do pritožbe
1. Dražbeni sistem zagotovi, da ima vzpostavljene izvensodne mehanizme za obravnavo pritožb prosilcev za dostop do licitiranja, ponudnikov, ki imajo dostop do licitiranja, in ponudnikov, ki jim je bil dostop do licitiranja zavrnjen, preklican ali začasno odpovedan.
2. Države članice, v katerih se nadzorujeta regulirani trg, imenovan za dražbeni sistem, ali njegov upravljavec trga, zagotovijo, da so vse odločitve, ki jih sprejme izvensodni mehanizem, ki obravnava pritožbe iz odstavka 1 tega člena, ustrezno utemeljene in da v zvezi z njimi velja pravica do pravnega sredstva na sodiščih, navedenih v členu 52(1) Direktive 2004/39/ES. Navedena pravica ne posega v kakršne koli pravice do neposredne pritožbe pri sodiščih ali pristojnih upravnih organih, določenih v nacionalnih predpisih, s katerimi se prenaša člen 52(2) Direktive 2004/39/ES.
Člen 65
Popravljanje napak
1. O vseh napakah pri katerem koli plačilu ali prenosu pravic ter pri zavarovanju s premoženjem ali varščini, ki sta dana ali sproščena v skladu s to uredbo, se obvesti klirinški sistem ali poravnalni sistem, takoj ko te napake kdor koli opazi.
2. Klirinški sistem ali poravnalni sistem sprejme vse potrebne ukrepe za popravo vseh napak, nastalih pri katerem koli plačilu ali prenosu pravic ter pri zavarovanju s premoženjem ali varščini, ki sta bila dana ali sproščena v skladu s to uredbo, kadar na kakršen koli način odkrijejo te napake.
3. Vse osebe, ki imajo zaradi napake iz odstavka 1 korist, ki je ni mogoče popraviti v skladu z odstavkom 2 zaradi intervencijskih pravic tretje strani, ki je kupec v dobri veri, pri čemer so vedele ali bi morale vedeti za napako, vendar je niso prijavile klirinškemu sistemu ali poravnalnemu sistemu, so dolžne poravnati vso morebitno nastalo škodo.
Člen 66
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 12. novembra 2010.