NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 547/2012
ze dne 25. června 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign vodních čerpadel
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign energetických spotřebičů, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice 2009/125/ES stanoví, že Komise ve vhodných případech postupem podle čl. 19 odst. 3 v souladu s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po konzultaci s konzultačním fórem zavede prováděcí opatření týkající se výrobků používaných v systémech elektrického pohonu, jako jsou například vodní čerpadla.
(3)
Vodní čerpadla, která jsou součástí systémů elektrického pohonu, jsou v různých čerpacích postupech nezbytná. Celkový potenciál pro hospodárné zlepšení energetické účinnosti těchto čerpacích systémů činí zhruba 20 % až 30 %. Ačkoliv největší úspory přinášejí motory, jedním z faktorů, které přispívají k takovým zlepšením, je používání energeticky účinných čerpadel. Vodní čerpadla jsou tudíž prioritním výrobkem, pro nějž by měly být stanoveny požadavky na ekodesign.
(4)
Systémy elektrického pohonu zahrnují celou řadu elektrických spotřebičů jako například motory, pohony, čerpadla nebo ventilátory. Vodní čerpadla jsou jedním z těchto produktů. Pro motory jsou minimální požadavky stanovené v samostatném aktu, a sice v nařízení Komise (ES) č. 640/2009 (2). Toto nařízení tudíž stanoví pouze minimální požadavky na hydraulickou výkonnost vodních čerpadel bez motoru.
(5)
Mnohá čerpadla se zabudovávají do jiných výrobků, aniž by byla uváděna na trh samostatně. Aby mohl být plně realizován potenciál úspor energie, měly by ustanovením tohoto nařízení podléhat i vodní čerpadla zabudovávaná do jiných výrobků.
(6)
Komise provedla přípravnou studii, v níž analyzovala technická, ekologická a ekonomická hlediska vodních čerpadel. Výsledky studie, kterou společně vypracovaly zúčastněné strany z Unie a ze třetích zemí, byly zveřejněny.
(7)
Z přípravné studie plyne, že vodní čerpadla jsou na trh Unie uváděna ve velkém počtu. Jejich spotřeba energie ve fázi užívání je nejvýznamnějším environmentálním hlediskem všech fází jejich životního cyklu, přičemž jejich roční spotřeba elektrické energie dosáhla za rok 2005 109 TWh, což odpovídá 50 Mt emisí CO2. Očekává se, že bez opatření omezujících spotřebu by jejich spotřeba elektrické energie vzrostla v roce 2020 na 136 TWh. Byl vyvozen závěr, že spotřebu elektrické energie ve fázi užívání výrobku lze výrazně zlepšit.
(8)
Z přípravné studie vyplývá, že jediným významným parametrem ekodesignu uvedeným v příloze I části 1 směrnice 2009/125/ES je spotřeba elektrické energie ve fázi užívání.
(9)
Zlepšení spotřeby elektřiny ve fázi užívání vodních čerpadel by mělo být dosaženo použitím stávajících nechráněných hospodárných technologií, které mohou snížit celkové kombinované náklady na nákup a provoz.
(10)
Požadavky na ekodesign by měly sladit požadavky na energetickou spotřebu vodních čerpadel v Evropské unii, čímž by měly přispět k fungování vnitřního trhu a ke zlepšení environmentální výkonnosti těchto výrobků.
(11)
Výrobcům by měla poskytnuta přiměřená lhůta na příslušnou změnu designu výrobků. Časový průběh by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost vodních čerpadel a aby byly zohledněny dopady na náklady pro výrobce, zejména pak pro malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(12)
Stanovení spotřeby elektrické energie by se mělo provádět spolehlivými, přesnými a opakovatelnými metodami měření, které zohledňují nejmodernější vědecké poznatky, případně i s využitím harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány uvedenými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (3).
(13)
Toto nařízení by mělo zvýšit pronikání technologií, které zlepšují dopad životního cyklu vodních čerpadel na životní prostředí, na trh, čímž by ve srovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření, dle odhadů došlo v roce 2020 k úsporám energie ve výši 3,3 TWh.
(14)
V souladu s čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci poskytovat informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES.
(16)
V zájmu omezení dopadů vodních čerpadel na životní prostředí by výrobci měli poskytovat příslušné informace o demontáži, recyklaci nebo likvidaci výrobků.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné technologie s vysokou energetickou účinností. To přispěje k zajištění široké dostupnosti údajů a usnadní přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci dostupných osvědčených technologií pro snížení spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění hydrodynamických vodních čerpadel pro čerpání čisté vody na trh, včetně případů, kdy jsou tato čerpadla zabudována do jiných výrobků.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
vodní čerpadla určená výhradně pro čerpání čisté vody při teplotách pod - 10 °C nebo nad 120 °C, s výjimkou požadavků na informace podle přílohy II bodu 2 odst. 11 až 13;
b)
vodní čerpadla určená pouze pro využití při hašení požárů;
c)
pístová vodní čerpadla;
d)
samonasávací vodní čerpadla.
Článek 2
Definice
Kromě definic uvedených ve směrnici 2009/125/ES se použijí tyto definice:
1)
„vodním čerpadlem“ se rozumí hydraulická část zařízení, která fyzicky či mechanicky dopravuje čistou vodu a jejíž konstrukce je jedna z níže uvedených:
-
čerpadlo s axiálním vstupem s vlastními ložisky (ESOB),
-
čerpadlo s axiálním vstupem v blokovém uspořádání (ESCC),
-
čerpadlo s axiálním vstupem v blokovém inline uspořádání (ESCCi),
-
vertikální vícestupňové (MS-V);
-
ponorné vícestupňové (MSS);
2)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem“ se rozumí ucpávkové jednostupňové hydrodynamické vodní čerpadlo s axiálním vstupem určené pro tlaky do 16 barů, se specifickými otáčkami ns v rozmezí 6 až 80 otáček/min., minimálním jmenovitým průtokem 6 m3/h (1,667·10-3 m3/s), maximálním výkonem na hřídeli 150 kW, maximální dopravní výškou 90 m při jmenovité rychlosti 1 450 otáček/min a maximální dopravní výškou 140 m při jmenovité rychlosti 2 900 otáček/min;
3)
„jmenovitým průtokem“ se rozumí dopravní výška a průtok, který výrobce zaručí za běžných provozních podmínek;
4)
„ucpávkovým“ se rozumí utěsnění styku hřídele mezi oběžným kolem a tělesem čerpadla a motorem. Hnací motor zůstává suchý;
5)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem s vlastními ložisky“ (ESOB) se rozumí vodní čerpadlo s axiálním vstupem s vlastními ložisky;
6)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem v blokovém uspořádání“ (ESCC) se rozumí vodní čerpadlo s axiálním vstupem, u nějž je prodloužená hřídel motoru i hřídelí čerpadla;
7)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem v blokovém inline uspořádání“ (ESCCi) se rozumí vodní čerpadlo, u nějž je vstup vody na stejné ose jako výstup vody;
8)
„vertikálním vícestupňovým vodním čerpadlem“ (MS-V) se rozumí ucpávkové vícestupňové (i 1) hydrodynamické vodní čerpadlo, v němž jsou oběžná kola namontována na vertikální rotující hřídeli, určené pro tlaky do 25 barů, s jmenovitou rychlostí 2 900 otáček/min a maximálním průtokem 100 m3/h (27,78·10-3 m3/s);
9)
„ponorným vícestupňovým vodním čerpadlem“ (MSS) se rozumí vícestupňové (i 1) hydrodynamické vodní čerpadlo s jmenovitým vnějším průměrem 4″ (10,16 cm) nebo 6″ (15,24 cm) určené pro provoz ve vrtech při jmenovité rychlosti 2 900 otáček/min při provozních teplotách v rozmezí 0 °C až 90 °C;
10)
„hydrodynamickým vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu prostřednictvím hydrodynamických sil;
11)
„pístovým vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu uzavřením objemu čisté vody a jejím vytlačením do místa výstupu;
12)
„samonasávacím vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu a které je možno zapnout a/nebo provozovat i tehdy, je-li naplněno vodou jen částečně;
13)
„čistou vodou“ se rozumí voda s maximálním obsahem neabsorbovaných volných pevných látek ve výši 0,25 kg/m3 a maximálním obsahem rozpuštěných volných pevných látek ve výši 50 kg/m3 za předpokladu, že celkový obsah plynu ve vodě nepřesáhne objem nasycenosti. Jakékoliv přídatné látky potřebné k tomu, aby se zamezilo zamrzání vody až do - 0 °C, se nezohlední.
Definice pro účely příloh II až V jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na minimální účinnost, jakož i požadavky na informace pro hydrodynamická vodní čerpadla jsou stanoveny v příloze II.
Požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat podle tohoto harmonogramu:
1)
od 1. ledna 2013 musí mít vodní čerpadla minimální účinnost definovanou v příloze II bodu 1 písm. a);
2)
od 1. ledna 2015 musí mít vodní čerpadla minimální účinnost definovanou v příloze II bodu 1 písm. b);
3)
od 1. ledna 2013 musí informace o vodních čerpadlech splňovat požadavky stanovené v bodu 2 přílohy II.
Dodržování požadavků na ekodesign bude hodnoceno a počítáno podle kritérií stanovených v příloze III.
U jiných parametrů ekodesignu uvedených v příloze I části 1 směrnice 2009/125/ES nejsou třeba žádné požadavky na ekodesign.
Článek 4
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES je interní kontrola designu uvedená v příloze IV zmíněné směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V zmíněné směrnice.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států u požadavků na ekodesign stanovených v příloze II tohoto nařízení postup ověřování uvedený v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty vodních čerpadel s nejlepšími výkonnostními parametry, která jsou dostupná na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Přezkum
Nejpozději do čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost ho Komise přezkoumá s ohledem na technologický pokrok a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Cílem přezkumu je zaujmout rozšířený přístup k danému produktu.
Komise do 1. ledna 2014 přezkoumá toleranční hodnoty použité v metodologii pro výpočet energetické účinnosti.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. června 2012.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 547/2012
z dne 25. junija 2012
o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo vodnih črpalk
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (1), in zlasti člena 15(1) Direktive,
po posvetovanju s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo izdelkov,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu z Direktivo 2009/125/ES Komisija določi zahteve za okoljsko primerno zasnovo v zvezi z energetskimi izdelki, ki predstavljajo pomemben obseg prodaje in trgovanja, imajo pomemben vpliv na okolje in pomenijo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov.
(2)
Člen 16(2) Direktive 2009/125/ES določa, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in merili iz člena 15(2) ter po posvetu s Posvetovalnim forumom ustrezno uvede izvedbene ukrepe za izdelke, ki se uporabljajo v sistemih elektromotorjev, kot so vodne črpalke.
(3)
Vodne črpalke, ki so deli sistemov elektromotorjev, so bistvenega pomena v različnih procesih črpanja. Skupni potencial za stroškovno učinkovito izboljšanje energetske učinkovitosti teh sistemov za črpanje znaša približno 20-30 %. Čeprav se največji prihranki lahko dosežejo z motorji, je eden od dejavnikov, ki prispevajo k takšnim izboljšavam, tudi uporaba energetsko učinkovitih črpalk. Zato so vodne črpalke prednostni izdelek, za katerega je treba uvesti zahteve za okoljsko primerno zasnovo.
(4)
Sistemi elektromotorjev vključujejo več izdelkov, ki so povezani z energijo, kot so motorji, pogoni, črpalke ali ventilatorji. Eden od teh izdelkov so vodne črpalke. Minimalne zahteve za motorje so določene v ločenem ukrepu, Uredbi Komisije (ES) št. 640/2009 (2). Zato ta uredba določa minimalne zahteve le za hidravlično učinkovitost vodnih črpalk brez motorja.
(5)
Številne črpalke so vgrajene v druge izdelke in se ne dajejo ločeno v promet. Da se doseže celotni potencial stroškovno učinkovitih energijskih prihrankov, morajo določbe iz te uredbe veljati tudi za vodne črpalke, vgrajene v druge izdelke.
(6)
Komisija je izvedla pripravljalno študijo, v kateri je analizirala tehnične, okoljske in ekonomske vidike vodnih črpalk. Študija je bila pripravljena skupaj z interesnimi skupinami in zainteresiranimi stranmi iz Unije in tretjih držav, rezultati pa so na voljo javnosti.
(7)
Pripravljalna študija je pokazala, da se vodne črpalke dajejo na trg Evropske unije v velikih količinah. Njihova poraba energije v fazi uporabe je najpomembnejši okoljski vidik vseh faz življenjskega ciklusa, letna poraba električne energije pa je leta 2005 znašala 109 TWh, kar ustreza 50 milijonom ton (Mt) emisij CO2. Brez ukrepov za omejitev te porabe se predvideva, da bo poraba energije do leta 2020 narasla na 136 TWh. Ugotovljeno je bilo, da se lahko poraba električne energije v fazi uporabe bistveno izboljša.
(8)
Pripravljalna študija kaže, da je poraba električne energije v fazi uporabe edini pomembni parameter okoljsko primerne zasnove, povezane z zasnovo izdelka iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES.
(9)
Izboljšave na področju električne energije, ki jo v fazi uporabe porabijo vodne črpalke, je treba doseči z uporabo obstoječih stroškovno učinkovitih tehnologij, ki niso zaščitene z avtorskimi pravicami ter lahko znižajo skupne stroške nakupa in delovanja.
(10)
Zahteve za porabo energije v vodnih črpalkah v Evropski uniji je treba uskladiti na podlagi zahtev za okoljsko primerno zasnovo, s čimer se prispeva k delovanju notranjega trga in izboljšanju okoljske učinkovitosti teh izdelkov.
(11)
Proizvajalcem je treba zagotoviti primeren časovni okvir, da spremenijo zasnovo izdelkov. Časovni okvir mora biti tak, da se preprečijo negativni vplivi na delovanje vodnih črpalk in se upoštevajo stroškovne posledice za proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter da se hkrati zagotovi pravočasno doseganje ciljev te uredbe.
(12)
Porabo energije je treba določiti z uporabo zanesljivih, točnih in ponovljivih merilnih metod, ki upoštevajo priznano stanje tehnike, vključno z usklajenimi standardi, ki jih sprejmejo evropski standardizacijski organi iz Priloge I k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov ter predpisov o storitvah informacijske družbe (3).
(13)
S to uredbo se morajo na trgu bolj uveljaviti tehnologije, ki izboljšujejo vpliv vodnih črpalk na okolje v življenjskem ciklu, s čimer bi po ocenah do leta 2020 prihranili 3,3 TWh energije v primerjavi s stanjem brez sprejetja ukrepov.
(14)
V skladu s členom 8(2) Direktive 2009/125/ES mora ta uredba določiti veljavne postopke ocenjevanja skladnosti.
(15)
Da bi olajšali preverjanje skladnosti, morajo proizvajalci zagotoviti v tehnični dokumentaciji podatke, navedene v prilogah IV in V k Direktivi 2009/125/ES.
(16)
Za nadaljnjo omejitev okoljskega vpliva vodnih črpalk morajo proizvajalci zagotoviti ustrezne informacije o razstavljanju, recikliranju ali odstranitvi ob koncu njihove življenjske dobe.
(17)
Opredeliti je treba merila uspešnosti za trenutno dostopne tehnologije z visoko energetsko učinkovitostjo. Merila uspešnosti bodo pripomogla k zagotavljanju široke razpoložljivosti in enostavnega dostopa do informacij, zlasti malim in srednje velikim podjetjem, kar dodatno olajšuje vgradnjo najboljših razpoložljivih tehnologij za zmanjšanje porabe energije.
(18)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 19(1) Direktive 2009/125/ES -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Vsebina in področje uporabe
1. Ta uredba določa zahteve za okoljsko primerno zasnovo za dajanje v promet rotodinamičnih vodnih črpalk za črpanje čiste vode, vključno s črpalkami, ki so vgrajene v druge izdelke.
2. Ta uredba se ne uporablja za:
(a)
vodne črpalke, namenjene posebej za črpanje čiste vode pri temperaturah, nižjih od - 10 °C ali višjih od 120 °C, razen v zvezi z zahtevami po informacijah iz točk 2(11) do 2(13) v Prilogi II;
(b)
vodne črpalke, namenjene samo za gašenje požara;
(c)
spodrivne vodne črpalke;
(d)
samosesalne vodne črpalke.
Člen 2
Opredelitve pojmov
Poleg opredelitev pojmov iz Direktive 2009/125/ES se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„vodna črpalka“ je hidravlični del naprave, ki premika čisto vodo na fizikalni ali mehanski način in ima eno od naslednjih oblik:
-
sesalna z lastnimi ležaji (ESOB - End suction own bearing),
-
tesno sklopljena sesalna (ESCC - End suction close coupled),
-
poravnana tesno sklopljena sesalna (ESCCi - End suction close coupled inline),
-
vertikalna večstopenjska (MS-V - Vertical multistage),
-
potopna večstopenjska (MSS - Multistage submersible);
2.
„sesalna vodna črpalka“ pomeni tesnilno enostopenjsko sesalno rotodinamično vodno črpalko, namenjeno za tlake do 16 barov, s specifično hitrostjo ns med 6 in 80 obratov na minuto, najmanjšim nazivnim pretokom 6 m3/h (1,667·10-3 m3/s), največjo močjo na gredi 150 kW, najdaljšim izmetom 90 m pri nazivni hitrosti 1 450 obratov na minuto in najdaljšim izmetom 140 m pri nazivni hitrosti 2 900 obratov na minuto;
3.
„nazivni pretok“ pomeni izmet in pretok, ki ju proizvajalec jamči pri normalnih obratovalnih pogojih;
4.
„tesnilni“ pomeni, da obstaja na črpalki zatesnjena gredna vez med rotorjem v ohišju črpalke in motorjem; komponenta s pogonskim motorjem ostane suha;
5.
„sesalna vodna črpalka z lastnimi ležaji“ (ESOB) je sesalna vodna črpalka z lastnimi ležaji;
6.
„tesno sklopljena sesalna vodna črpalka“ (ESCC) je sesalna vodna črpalka, pri kateri je motorna gred podaljšana, tako da je hkrati tudi gred črpalke;
7.
„poravnana tesno sklopljena sesalna vodna črpalka“ (ESCCi) pomeni vodno črpalko, pri kateri je vhodna odprtina za vodo na črpalki na isti osi kot odtok za vodo na črpalki;
8.
„vertikalna večstopenjska vodna črpalka“ (MS-V) pomeni tesnilno večstopenjsko (i 1) rotodinamično vodno črpalko, pri kateri so rotorji montirani na vertikalno vrteči se gredi, namenjena je tlaku do 25 barov, z nazivno hitrostjo 2 900 obratov na minuto in največjim pretokom 100 m3/h (27,78·10-3 m3/s);
9.
„potopna večstopenjska vodna črpalka“ (MSS) pomeni večstopenjsko (i 1) rotodinamično vodno črpalko z nazivnim zunanjim premerom 4″ (10,16 cm) ali 6″ (15,24 cm), namenjeno za delovanje v vrtini pri nazivni hitrosti 2 900 obratov na minuto, pri delovnih temperaturah v razponu med 0 °C in 90 °C;
10.
„rotodinamična vodna črpalka“ pomeni vodno črpalko, ki premika čisto vodo s hidrodinamičnimi silami;
11.
„spodrivna vodna črpalka“ pomeni vodno črpalko, ki premika čisto vodo z zapiranjem količine čiste vode in potiskanjem te količine v odtok črpalke;
12.
„samosesalna vodna črpalka“ pomeni vodno črpalko, ki premika čisto vodo ter lahko začne delovati in/ali lahko deluje tudi, kadar je samo delno napolnjena z vodo;
13.
„čista voda“ pomeni vodo z vsebnostjo nevpojne proste trdne snovi največ 0,25 kg/m3 in vsebnostjo raztopljene trdne snovi največ 50 kg/m3, pod pogojem, da skupna vsebnost plina v vodi ne presega količine nasičenosti. Kakršni koli dodatki, potrebni za preprečevanje zmrzovanja vode do - 10 °C, se ne upoštevajo.
Opredelitve pojmov za priloge od II do V so navedene v Prilogi I.
Člen 3
Zahteve za okoljsko primerno zasnovo
Minimalne zahteve za učinkovitost in zahteve po informacijah za rotodinamične vodne črpalke so določene v Prilogi II.
Zahteve za okoljsko primerno zasnovo se uporabljajo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:
1.
od 1. januarja 2013 imajo vodne črpalke najmanjšo učinkovitost, določeno v točki 1(a) Priloge II;
2.
od 1. januarja 2015 imajo vodne črpalke najmanjšo učinkovitost, določeno v točki 1(b) Priloge II;
3.
od 1. januarja 2013 podatki o vodnih črpalkah izpolnjujejo zahteve iz točke 2 Priloge II.
Skladnost z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo se izmeri in izračuna v skladu z zahtevami iz Priloge III.
Glede drugih parametrov za okoljsko primerno zasnovo iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES niso potrebne nobene zahteve za okoljsko primerno zasnovo.
Člen 4
Ocena skladnosti
Postopek za oceno skladnosti iz člena 8(2) Direktive 2009/125/ES je notranji nadzor snovanja iz Priloge IV k navedeni direktivi ali sistem upravljanja za ocenjevanje skladnosti iz Priloge V k navedeni direktivi.
Člen 5
Postopek preverjanja za namene tržnega nadzora
Pri izvajanju preverjanj tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES organi držav članic za zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz Priloge II k tej uredbi izvajajo postopek preverjanja iz Priloge IV k tej uredbi.
Člen 6
Okvirna merila uspešnosti
Okvirna merila uspešnosti za najučinkovitejše vodne črpalke, dostopne na trgu v času začetka veljavnosti te uredbe, so določena v Prilogi IV.
Člen 7
Pregled
Najpozneje štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe jo Komisija pregleda, pri čemer upošteva tehnološki napredek, in predstavi rezultate pregleda Posvetovalnemu forumu. Pregled je namenjen sprejetju razširjenega ukrepa za izdelek.
Komisija pregleda tolerance, uporabljene v metodologiji za izračunavanje energetske učinkovitosti, pred 1. januarjem 2014.
Člen 8
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 25. junija 2012