ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 602/2012/EU
ze dne 4. července 2012
o změnách Dohody o založení Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD), které rozšiřují zeměpisný rozsah operací EBRD o jižní a východní Středomoří
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem, (1)
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Od svého založení v roce 1991 pomáhá Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) zemím střední a východní Evropy při jejich přechodu k otevřeným tržním ekonomikám a při podpoře soukromých a podnikatelských iniciativ. Zeměpisný rozsah operací EBRD by měl být rozšířen o země jižního a východního Středomoří za účelem podpory obdobných cílů. V reakci na hospodářskou a politickou situaci v zemích jižního a východního Středomoří vypracovala EBRD za účelem zahájení svých činností etapový přístup, který zohlední zvláštnosti tohoto regionu.
(2)
Podle zprávy rady ředitelů určené radě guvernérů o zeměpisném rozšíření operací banky o jižní a východní Středomoří zahrnuje region jižního a východního Středomoří země, které leží na pobřeží Středozemního moře, a dále Jordánsko, které je do tohoto regionu úzce začleněno.
(3)
V reakci na události v jižním a východním Středomoří v roce 2011 předložily Komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku 8. března 2011 společné sdělení nazvané „Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím“, které naznačilo silnou politickou a hospodářskou podporu Unie tomuto regionu. Společné sdělení zahrnovalo možnost rozšíření mandátu EBRD o země jižního sousedství, a to v návaznosti na její zkušenosti za posledních dvacet let. Obsah uvedeného společného sdělení obecně potvrdila Evropská rada na zasedání ve dnech 24. a 25. března 2011. Ve svém usnesení ze dne 7. dubna 2011 o přezkumu evropské politiky sousedství - jižním rozměru vyzval Evropský parlament EBRD, aby změnila své stanovy za účelem účasti na procesu poskytování finanční pomoci.
(4)
V květnu 2011 vedoucí představitelé zemí G8 zahájili deauvillské partnerství, které má zemím jižního a východního Středomoří pomoci při přechodu ke svobodným, demokratickým a tolerantním společnostem, a vyzvali EBRD, aby rozšířila svou zeměpisnou působnost tak, aby se využily její zkušenosti a podpořil se přechod těchto zemí k přijetí zásad parlamentní demokracie, pluralismu a tržního hospodářství.
(5)
Rozšíření operací EBRD o jižní a východní Středomoří odráží podporu, kterou Unie a mezinárodní společenství poskytují nadějím na přechod k tržní ekonomice a pluralitní demokratické společnosti, které podnítilo arabské jaro.
(6)
S ohledem na křehkost ekonomik v zemích, v nichž má EBRD nově působit, a na sociální nerovnosti, jež byly jedním ze základních příčin nepokojů při arabském jaru, by měli zástupci Unie v řídících orgánech EBRD podporovat rozšíření jejího zaměření na rozvoj soukromého sektoru s cílem přispívat v souladu s čl. 3 odst. 5 a článkem 21 Smlouvy o Evropské unii financováním také k vytvoření společností, jež budou udržitelné sociálně i z hlediska životního prostředí, jak stanoví příslušné rozvojové cíle tisíciletí. Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by zejména měli EBRD vybízet k tomu, aby přispívala k přechodu k energeticky účinným otevřeným tržním ekonomikám, jež podporují začlenění všech společenských skupin a současně zohledňují sociální hledisko a otázky chudoby a občanských a lidských práv.
(7)
Usneseními č. 137 a č. 138, která byla přijata dne 30. září 2011, hlasovala rada guvernérů EBRD pro potřebné změny Dohody o založení EBRD (dále jen „dohoda“), které umožní rozšířit zeměpisný rozsah operací EBRD o jižní a východní Středomoří a zároveň zachovají její závazek k zemím, v nichž působí již v současnosti. Pro tyto změny hlasovali všichni guvernéři EBRD zastupující členské státy EU včetně guvernéra zastupujícího Unii.
(8)
Usnesením č. 134, které bylo přijato dne 21. května 2011, zdůraznila rada guvernérů EBRD, že plánovaného rozšíření mandátu EBRD by mělo být dosaženo, aniž by byly od jejích akcionářů požadovány další kapitálové příspěvky.
(9)
Podle článku 56 dohody se má rada guvernérů EBRD všech členů dotázat, zda s navrhovanými změnami souhlasí.
(10)
Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD co nejusilovněji vybízet k tomu, aby pečlivě sledovala své operace, a to zejména v zemích, kde neexistuje dostatečná politická odpovědnost, kde jsou porušována občanská a lidská práva či přetrvává vysoká míra korupce. Dále by zástupci Unie v řídících orgánech EBRD měli v maximální míře usilovat o zajištění toho, že při činnostech EBRD v nových zemích působnosti budou zohledněny zásady obezřetného bankovnictví, transparentnosti a boje proti podvodům, jak je uvedeno v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1219/2011/EU ze dne 16. listopadu 2011 o upisování dodatečných akcií kapitálu Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) Evropskou unií v důsledku rozhodnutí o navýšení tohoto kapitálu (2).
(11)
Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD vybízet, aby při provádění činností v oblasti jižního a východního Středomoří pokračovala v těsné spolupráci s Unií a ve spolupráci s občanskou společností a dále rozvíjela úzkou spolupráci s Evropskou investiční bankou a ostatními evropskými a mezinárodními veřejnými finančními institucemi s cílem plně využít komparativních výhod. EBRD by také neměla zdvojovat činnosti těchto ostatních veřejných finančních institucí.
(12)
Než EBRD schválí své případné působení v nové zemi, měla by provést podrobné technické posouzení hospodářských a politických podmínek v dotčené zemi, včetně: posouzení závazku dané země dodržovat zásady parlamentní demokracie, pluralismu a tržního hospodářství, jak stanoví článek 1 dohody, posouzení nedostatků při procesu přechodu a vyhodnocení činností, které v dané zemi vyvíjejí jiné mezinárodní finanční instituce, a priorit, u nichž by EBRD nejlépe mohla využít svých jedinečných znalostí a dovedností. Při projednávání těchto posouzení by zástupci Unie v řídících orgánech EBRD měli EBRD vybízet, aby plně zohlednila stanoviska Unie.
(13)
Komise by ve zprávě, kterou v souladu s rozhodnutím 1219/2011/EU předloží před skončením období čtvrtého přezkumu kapitálových zdrojů 2011-2015, měla zohlednit rozšíření činností EBRD o jižní a východní Středomoří.
(14)
Pokud jde o příspěvek EBRD k přechodu zemí v jižním a východním Středomoří, v nichž může působit, k dobře fungujícím, udržitelným a moderním tržním ekonomikám, zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD vyzvat, aby každý rok podávala zprávu o činnosti a aby před pětiletým přezkumem kapitálových zdrojů prováděla komplexní posouzení vlivu svých činností na budování těchto ekonomik.
(15)
Změny dohody by proto měly být schváleny jménem Unie,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změny článků 1 a 18 Dohody o založení EBRD, které rozšiřují zeměpisný rozsah operací EBRD, se schvalují jménem Unie.
Znění těchto změn je pro informaci obsažen v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Guvernér EBRD zastupující Unii doručí EBRD jménem Unie prohlášení o přijetí změn.
Článek 3
V rámci výroční zprávy Evropskému parlamentu podá guvernér EBRD zastupující Unii rovněž zprávu o činnostech a operacích EBRD v jižním a východním Středomoří.
Článek 4
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 4. července 2012.
SKLEP št. 602/2012/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 4. julija 2012
o spremembah Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) zaradi širitve geografskega območja poslovanja EBRD na južno in vzhodno Sredozemlje
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) vse od ustanovitve leta 1991 pomaga državam Srednje in Vzhodne Evrope pri njihovem prehodu v odprto tržno gospodarstvo ter pri spodbujanju zasebne in podjetniške pobude. Geografsko območje poslovanja EBRD bi bilo treba razširiti na južno in vzhodno Sredozemlje, da bi tam spodbujali podobne cilje. V odziv na gospodarske in politične razmere v državah južnega in vzhodnega Sredozemlja se je EBRD odločila za pristop, po katerem bo svoje dejavnosti začela opravljati postopoma, pri čemer bo upoštevana specifika tega območja.
(2)
Glede na poročilo Odbora direktorjev o širitvi geografskega območja poslovanja banke na južno in vzhodno Sredozemlje, namenjeno Svetu guvernerjev, južno in vzhodno Sredozemlje obsega države, ki imajo obalni pas ob Sredozemlju, kakor tudi Jordanijo, ki je tesno povezana z navedenim območjem.
(3)
Na dogodke v južnem in vzhodnem Sredozemlju v letu 2011 sta se Komisija in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko 8. marca 2011 odzvali s skupnim sporočilom, naslovljenim "Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja", v katerem sta izrazili močno politično in gospodarsko podporo Unije temu območju. Skupno sporočilo je vključilo tudi možnost širitve pristojnosti EBRD na južne sosednje države na podlagi izkušenj EBRD v zadnjih 20 letih. Evropski svet je 24. in 25. marca 2011 široko podprl vsebino tega skupnega sporočila. V svoji resoluciji z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike - južna razsežnost je Evropski parlament pozval EBRD, naj spremeni svoj statut, da bo lahko sodelovala pri zagotavljanju finančne pomoči.
(4)
Voditelji držav G8 so maja leta 2011 vzpostavili deauvillsko partnerstvo za pomoč državam južnega in vzhodnega Sredozemlja pri preoblikovanju v svobodno, demokratično in strpno družbo ter pozvali EBRD, naj razširi geografsko območje poslovanja, da bo lahko uveljavila svoje izkušnje in podprla te države pri prevzemanju načel večstrankarske demokracije, pluralizma in tržnega gospodarstva.
(5)
Širitev poslovanja EBRD na južno in vzhodno Sredozemlje odraža podporo Unije in mednarodne skupnosti upu, ki ga je vzbudila arabska pomlad, da bosta na tem območju zaživela tržno gospodarstvo in pluralistična demokratična družba.
(6)
Predstavniki Unije v upravnih organih EBRD bi morali ob upoštevanju šibkosti gospodarstva v novih državah poslovanja EBRD in socialnih neenakosti, ki so bile ene od glavnih vzrokov za nemire arabske pomladi, spodbuditi EBRD, naj svojo pozornost razširi na razvoju zasebnega sektorja, da bi se z njegovim financiranjem prispevalo k oblikovanju socialno in okoljsko trajnostnih družb, kot je podrobneje pojasnjeno v ustreznih razvojnih ciljih tisočletja ter je v skladu s členom 3(5) in členom 21 Pogodbe o Evropski uniji. Predstavniki Unije v upravnih organih EBRD bi zlasti morali EBRD spodbuditi, naj prispeva k prehodu v energetsko učinkovito, socialno vključujoče tržno gospodarstvo, hkrati pa upošteva socialne razmere, revščino ter stanje državljanskih in človekovih pravic.
(7)
Svet guvernerjev EBRD je z resolucijama 137 in 138, sprejetima 30. septembra 2011, podprl potrebne spremembe Sporazuma o ustanovitvi EBRD (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki omogočajo širitev geografskega območja poslovanja EBRD na južno in vzhodno Sredozemlje ob hkratni ohranitvi zavezanosti državam, v katerih že posluje. Vsi guvernerji EBRD iz EU, vključno z guvernerjem, ki zastopa Unijo, so glasovali za te spremembe.
(8)
Svet guvernerjev EBRD je v svoji resoluciji 134, sprejeti 21. maja 2011, poudaril, da bi bilo treba načrtovano razširitev pristojnosti EBRD izpeljati tako, da njenim delničarjem ne bi bilo treba vložiti dodatnega kapitala.
(9)
V skladu s členom 56 Sporazuma mora Svet guvernerjev EBRD vse članice vprašati, ali se strinjajo s predlaganimi spremembami.
(10)
Predstavniki Unije v upravnih organih EBRD bi si morali po najboljših močeh prizadevati, spodbuditi EBRD, da pozorno spremlja svoje poslovanje, zlasti v državah, v katerih ni politične odgovornosti, v katerih se kršijo državljanske in človekove pravice ali v katerih še vedno obstaja visoka raven korupcije. Poleg tega bi si morali predstavniki Unije v upravnih organih EBRD po najboljših močeh prizadevati zagotoviti, da se pri dejavnostih EBRD v novih državah poslovanja upoštevajo načela bonitetnega bančništva, preglednosti in boja proti goljufijam iz Sklepa št. 1219/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o vpisu dodatnih delnic v kapitalu Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) s strani Evropske unije zaradi sklepa o povečanju tega kapitala (2).
(11)
Predstavniki Unije v upravnih organih EBRD bi morali EBRD spodbujati, naj pri dejavnostih v južnem in vzhodnem Sredozemlju ohrani tesno povezavo z Unijo ter sodelovanje s civilno družbo, kakor tudi nadalje razvije tesno sodelovanje z Evropsko investicijsko banko ter drugimi evropskimi in mednarodnimi javnimi finančnimi institucijami, da bi tako v celoti izkoristili njihove primerjalne prednosti. EBRD bi morala poleg tega preprečiti podvajanje dejavnosti takšnih drugih javnih finančnih institucij.
(12)
Preden EBRD odobri potencialno državo poslovanja, bi morala pripraviti podrobno tehnično oceno gospodarskih in političnih razmer v zadevni državi, vključno z: oceno zavezanosti te države načelom večstrankarske demokracije, pluralizma in tržnega gospodarstva, kot je določeno v členu 1 Sporazuma, oceno pomanjkljivosti pri tem prehodu ter pregledom delovanja drugih mednarodnih finančnih institucij v tej državi in seznamom prednostnih nalog, pri katerih lahko EBRD najbolje uporabi svoje edinstveno znanje in usposobljenost. Predstavniki Unije v upravnih organih EBRD bi morali v razpravi o teh ocenah EBRD spodbujati, naj v celoti upošteva stališča Unije.
(13)
Komisija bi morala v poročilu, ki ga bo v skladu s Sklepom št. 1219/2011/EU predložila do konca četrtega pregleda kapitalskih virov za obdobje 2011-2015, upoštevati razširitev dela EBRD na južno in vzhodno Sredozemlje.
(14)
Predstavniki Unije v upravnih organih EBRD bi morali EBRD pozvati, naj vsako leto poroča o tem, kakšen je njen prispevek k prehodu držav južnega in vzhodnega Sredozemlja, v katerih naj bi začela poslovati, v dobro delujoče, trajnostno in sodobno tržno gospodarstvo, ter pred svojim petletnim pregledom kapitalskih virov celovito oceni svoj vpliv na oblikovanje takšnih gospodarstev.
(15)
Spremembe Sporazuma bi bilo treba zato odobriti v imenu Unije -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Spremembe členov 1 in 18 Sporazuma, ki razširjajo geografsko območje poslovanja EBRD, se odobrijo v imenu Unije.
Besedilo sprememb je v informativne namene navedeno v Prilogi.
Člen 2
Guverner EBRD, ki zastopa Unijo, v imenu Unije pošlje EBRD izjavo o strinjanju s spremembami.
Člen 3
Guverner EBRD, ki zastopa Unijo, v letnem poročilu Evropskemu parlamentu poroča tudi o dejavnostih in poslovanju EBRD v južnem in srednjem Sredozemlju.
Člen 4
Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Strasbourgu, 4. julija 2012