ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o státní podpoře č. C 19/09 (ex N 64/09), kterou Dánsko hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti TV2 Danmark A/S
(oznámeno pod číslem K(2011) 2614)
(Pouze dánské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/109/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 4. srpna 2008 oznámila Komise Dánsku své rozhodnutí, že nevznese námitky ohledně podpory na záchranu, která měla být poskytnuta společnosti TV2 Danmark A/S v podobě úvěru ve výši 1 miliardy DKK (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“) (3). Uvedené rozhodnutí dospělo k závěru, že plánovaná podpora je slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, nynějším čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, a zejména s pravidly stanovenými v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) (dále jen „pokyny“).
(2)
Podle rozhodnutí o podpoře na záchranu a pokynů měl být Komisi předložen plán restrukturalizace nebo likvidace či důkaz, že půjčka byla plně splacena nejpozději do šesti měsíců po povolení opatření podpory na záchranu, tj. nejpozději do 4. února 2009.
(3)
Dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo Komisi na základě čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 3 SFEU, plán restrukturalizace společnosti TV2 Danmark A/S.
(4)
Dopisem ze dne 2. července 2009 informovala Komise Dánsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 2 SFEU.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(6)
Komise obdržela následující připomínky od zúčastněných stran.
-
1.10.2009
TDC A/S a You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (příjemce podpory)
-
2.10.2009
MTG Viasat (která předložila další přílohy dopisem ze dne 15. října 2009)
-
2.10.2009
Dánské sdružení kabelové televize (Danish Cable Television Association)
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd a SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Komise předala tyto připomínky Dánsku dne 27. října 2009. Naposledy obdržené připomínky od společnosti Telia Stofa byly Dánsku předány dne 30. listopadu 2009. Dánsku byla poskytnuta příležitost odpovědět a jeho připomínky byly předloženy ve dvou dopisech, které se zabývaly různými aspekty připomínek třetích stran: v dopise dánské vlády ze dne 29. ledna 2010, který byl zaslán přes stálé zastoupení a zaevidován dne 23. února 2010, v dopise ze dne 29. března 2010, jehož příjem byl zaevidován dne 30. března 2010, a v přílohách k posledně uvedenému dopisu, jejichž příjem byl zaevidován dne 14. dubna 2010. Dne 8. června 2010 předložila dánská vláda některé dodatečné informace o přijetí nové dohody o mediální politice na období 2011-2014.
(8)
Dne 9. června 2010 předložila společnost TV2 Danmark A/S informační memorandum o prodeji přenosové sítě TV2.
(9)
Dne 8. června 2010 jednala Komise s příjemcem podpory, společností TV2 Danmark A/S. V návaznosti na jednání zaslala Komise Dánsku dne 30. června 2010 otázky, na které Dánsko odpovědělo dne 9. července 2010.
(10)
Společnost Viasat předložila další informace e-mailem ze dne 26. května 2010 a dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 1. června 2010 a dne 6. července 2010.
(11)
Na dodatečné otázky Komise ze dne 23. a 28. července 2010 Dánsko odpovědělo dne 17. srpna 2010. Komise s Dánskem jednala dne 14. září 2010 a Dánsko po jednání předložilo další připomínky v podání ze dne 15. října 2010.
(12)
Společnost Viasat předložila Komisi více informací dne 22. prosince 2010 a společnost SBS učinila totéž dne 7. února 2011.
(13)
Dne 14. ledna 2011 zaslala Komise Dánsku žádost o informace, na kterou Dánsko odpovědělo dopisem ze dne 3. února 2011. Dánsko požádalo dopisem ze dne 28. ledna 2011 o další jednání. Toto jednání proběhlo dne 7. února 2011. Další informace byly předloženy dne 24. února 2011.
(14)
Na žádost dánských orgánů proběhlo dne 4. března 2011 další jednání. Dánsko poté předložilo další informace dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 11., 17. a 18. března 2011 a dne 6. a 14. dubna 2011. V dopise ze dne 11. března 2011 Dánsko informovalo Komisi, že části plánu restrukturalizace (tzv. systém „výlučné karty TV2“, jenž je podrobněji vysvětlen níže) nebudou provedeny. Dne 17. a 18. března a dne 6. a 14. dubna 2011 Dánsko předložilo pozměněné finanční údaje zohledňující tuto změnu.
(15)
Dále je nutno uvést, že společnost Viasat Broadcasting UK Ltd podala dne 24. března 2009 u Soudu prvního stupně Evropských společenství (nyní Tribunál) žalobu na neplatnost rozhodnutí o podpoře na záchranu (6). Viasat Broadcasting UK Ltd k tomu dne 15. května 2009 požádala, aby Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU s cílem odvolat rozhodnutí o podpoře na záchranu (7). Tato podání se týkají odlišného rozhodnutí a nebrání Komisi v tom, aby zaujala názor ohledně plánu restrukturalizace. Usnesením ze dne 17. května 2010 bylo ovšem řízení v soudní věci pozastaveno až do té doby, než Komise přijme konečné rozhodnutí ve věci restrukturalizace (8).
(16)
Dne 14. prosince 2009 podala společnost MTG/Viasat stížnost, podle které Dánsko údajně porušuje mimo jiné články 106 a 102 SFEU tím, že zavádí uživatelské poplatky ve prospěch TV2.
II. PŘÍJEMCE: TV2 DANMARK A/S
(17)
Společnost TV2 Danmark A/S byla zapsána do obchodního rejstříku v roce 2003 jako soukromá akciová společnost v plném vlastnictví dánského státu. Společnost převzala činnosti autonomního veřejnoprávního subjektu TV2, který byl založen v roce 1986. Danmark A/S má podíly v řadě různých společností, které zahrnují plně vlastněné dceřiné společnosti, sdružení, společné podniky a holdingové společnosti s menšinovou účastí. Společnost TV2 Danmark A/S (dále jen „TV2“) je mateřskou společností skupiny TV2 Group a provozuje veřejnoprávní televizní kanál TV2 (dále uváděn také jako „hlavní kanál“).
(18)
Stávající obchodní model: hlavní kanál TV2 byl dříve financován z televizních koncesionářských poplatků a příjmů z reklamy. Ačkoliv regionální televizní stanice jsou nadále částečně financovány tímto způsobem, financování hlavního kanálu z televizních koncesionářských poplatků bylo ukončeno v červenci 2004 a zůstalo pouze financování prostřednictvím příjmů z reklamy. Tyto příjmy z reklamy jsou v současnosti jediným zdrojem příjmů hlavního kanálu, s výjimkou zisku z provozování komerčních kanálů. TV2 není v současné době oprávněna vybírat pro svůj hlavní kanál předplatné.
(19)
Závazky veřejné služby: oddíl 38a odst. 1 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání stanoví pro TV2 závazky veřejné služby a uvádí, že „programové činnosti veřejné služby budou poskytovány široké veřejnosti v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 10“. Tyto obecné povinnosti jsou doplněny podrobnějším popisem v licenci na poskytování veřejné služby a v jejích dodatcích.
(20)
Komise souhlasila s tím (9), že hlavní kanál TV2 plní závazek veřejné služby, v čemž ji Tribunál podpořil (10). Na činnost veřejné služby TV2 připadá více než […] (11) jejích nákladů (12).
(21)
Podle bodu 2.5 licence TV2 na poskytování veřejné služby (13) musí hlavní kanál TV2 dále v rámci závazku veřejné služby vysílat regionální programy. Regionální obsah produkují regionální stanice TV2. Osm regionálních stanice je na TV2 nezávislých. Řídí se oddílem 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (14). V čele každé z osmi regionálních stanic TV2 stojí výbor zástupců, jehož složení odráží široké spektrum různých aspektů regionální kultury a společenství. TV2 nesmí v těchto výborech zástupců zasedat. Regionální provozy jsou pověřeny veřejnou službou na základě oddílu 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání a jejich programy musí zdůrazňovat regionální příslušnost. Činnost regionálních stanic je financována v první řadě z koncesionářských poplatků (15). TV2 má za povinnost vysílat tyto regionální programy ve „volných oknech“ svého běžného programu (16). TV2 nemá žádný vliv na zvolené uspořádání televizního programu, např. kvůli zajištění souladu s obecným televizním programem vysílaným na hlavním kanálu. Mezi celostátními a regionálními programy vysílá TV2 reklamy, jež jsou přímo zaměřeny na regionální trh, a příjmy z této reklamy si ponechává.
(22)
Povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“): v současné době má hlavní kanál tuto povinnost na základě oddílu 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, podle kterého musí distributoři SMATV (včetně distributorů komerční kabelové televize) poskytovat ve všech svých balíčcích přístup ke kanálům, které jsou uvedeny v ustanovení (tj. TV2 a DR) (17).
Distributoři televizního vysílání, kteří používají jako hlavní nástroj satelit, nejsou povinni zahrnout do programových balíčků hlavní kanál TV2, ale přesto tak činí, protože je velmi oblíbený (18).
(23)
Šíření televizního vysílání v Dánsku: televizní vysílání je v Dánsku šířeno pěti různými způsoby na základě alternativních prostředků pro příjem televizního signálu. Jedná se o šíření pomocí kabelové sítě (distributoři YouSee a Stofa), SMATV (lokální kabelové šíření), šíření pomocí satelitních parabol (Viasat a Canal Digital), širokopásmové šíření (IPTV) a pozemní šíření. K 1. listopadu 2009 byl vypnut analogický pozemní signál a dánské pozemní televizní vysílání bylo digitalizováno. Veřejnou soutěž na komerčního „strážce“ vyhrála společnost Boxer, která je tak odpovědná za pozemní přenos televizních kanálů, u kterých se platí předplatné. V současné době je hlavní kanál TV2 vysílán „volně“, aniž by se jeho sledování podléhalo jakémukoliv předplatnému (19).
(24)
Činnosti TV2: TV2 vyvíjí činnost především v oblasti vysílání a prodeje televizní reklamy. Kromě toho také na mezinárodních trzích kupuje a prodává audiovizuální práva (např. Euro 2008 nebo olympijské hry), která může sama využít nebo je prodat dále. TV2 působí téměř výlučně na dánském trhu televizního vysílání a dalších dánských trzích spojených s médii. Hlavní kanál TV2 je spolu s Danmarks Radio (veřejnoprávní podnik, který je financován výlučně z koncesionářských poplatků a provozuje dva veřejnoprávní kanály) největším televizním kanálem.
V současné době si hlavní kanál TV2 konkuruje na trhu televizní reklamy např. s kanály TV3 a TV3 + společnosti Viasat. Viasat vlastní švédská společnost Modern Times Group A/S (MTG), která je rovněž činná jako distributor v segmentu satelitního vysílání. TV2 si u příjmů z reklamy konkuruje také s SBS A/S, kterou vlastní německá společnost ProSiebenSat. Placené televizní kanály TV2, jako jsou TV2 Zulu a TV2 Charlie, soutěží s ostatními komerčními kanály na velkoobchodním trhu při distribuci placených televizních balíčků.
(25)
Obchodní činnosti: TV2 provozuje řadu neveřejnoprávních komerčních kanálů, včetně TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film a TV2 News. Vlastní také 50 % podíl v TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie a TV2 News jsou financovány z předplatného a reklamy, zatímco kanál TV2 Film je financován výlučně z předplatného.
(26)
Jak uznalo Dánsko (20), TV2 Danmark A/S a její konkurent Viasat (21), provozování hlavního kanálu je životně důležité pro dosažení příjmů vytvářených komerčními kanály.
(27)
Společnost TV2 je od roku 2001 povinna vést oddělené účetnictví pro své komerční a veřejnoprávní činnosti - viz vyhláška č. 740 (22). Účty kontrolují vnější auditoři.
(28)
Ostatní podnikatelská činnost: TV2 Danmark A/S k tomu vlastní několik dceřiných společností nebo se podílí na řadě společných podniků spojených s televizní činností jak z hlediska obsahu, tak šíření a dříve také společně s DR vlastnila přenosovou síť (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M a Fordelingsnet). Podle informací poskytnutých Dánskem se v případě Broadcast Service Denmark jedná o hlavního dánského poskytovatele vysílacích služeb, pokud jde o plánování, výstavbu, provozování a údržbu přenosových sítí. Přenosová síť byla vlastněna společnostmi Danske Radio a TV2 buď přímo nebo přes společně vlastněné partnerské společnosti (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 ovšem v rámci své restrukturalizace podíly v této síti prodala.
(29)
Vnitrostátní antimonopolní případy týkající se TV2: Komise bere na vědomí, že chování TV2 na reklamním trhu je předmětem vyšetřování dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž dne 21. prosince 2005 rozhodla, že TV2 porušila článek 102 SFEU a odpovídající vnitrostátní právní předpisy tím, že na reklamním trhu používala věrnostní slevy. Toto rozhodnutí bylo zrušeno odvolacím soudem pro hospodářskou soutěž dne 1. listopadu 2006, ale poté dne 22. června 2009 potvrzeno vrchním soudem pro východní Dánsko. Proti poslednímu rozhodnutí bylo podáno odvolání u nejvyššího soudu, který dne 18. března 2011 rozsudek vrchního soudu potvrdil. Tento případ následoval po předchozím případu ze dne 29. listopadu 2000, ve kterém dánská Rada pro hospodářskou soutěž shledala, že slevy poskytované TV2 v roce 2000 představovaly zneužití dominantního postavení.
III. DALŠÍ OTEVŘENÉ SOUDNÍ SPORY TÝKAJÍCÍ SE TV2
(30)
Podpora provozu TV2 z veřejných prostředků před jejím zapsáním do obchodního rejstříku a její následná rekapitalizace byly předmětem rozhodnutí Komise ze dne 19. května 2004 a 2. února 2005 (23). V prvním rozhodnutí Komise nařídila vrácení neslučitelné podpory poskytnuté TV2 ve výši 628,1 milionu DKK. Dánsko nařídilo příjemci podpory její vrácení s úroky a od TV2 získalo zpět částku 1,050 miliardy DKK. Druhé rozhodnutí nevzneslo žádné námitky vůči rekapitalizaci, jež spočívala v navýšení kapitálu ve výši 440 milionů DKK a další kapitalizaci dluhu ve výši 394 milionů DKK, pokud jde o její slučitelnost se společným trhem.
(31)
Dne 22. října 2008 Soud prvního stupně rozhodnutí Komise o vrácení zrušil (24). Dne 24. září 2009 (25) vydal Soud prvního stupně usnesení ve věci rozhodnutí o rekapitalizaci, v němž prohlásil, že nebyl žádný důvod rozhodnutí přijímat, protože rozhodnutí o rekapitalizaci, jež vycházelo z rozhodnutí o vrácení, bylo založeno na předpokladech, které již dávno neexistovaly, a rozhodnutí proto ztratilo jakoukoliv podstatu a smysl. Soud byl názoru, že obě rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky.
(32)
Šetření Komise ve výše uvedeném případě probíhalo souběžně s tímto řízením a její rozhodnutí ve výše uvedeném případě bude přijato ve stejném okamžiku jako toto rozhodnutí.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
1. Souvislosti původního plánu restrukturalizace
(33)
Jak je zdůrazněno v rozhodnutí Komise, kterým se v roce 2008 povoluje podpora na záchranu ve výši 1 miliardy DKK, čelila společnost TV2 Danmark vážným problémům s likviditou, což byl důsledek vysokých investic zejména do rozhlasového vysílání, nižších příjmů z reklamy, než se očekávalo, a vyšších úroků. Tyto potřeby hotovosti nebylo možno řešit získáním úvěrů od soukromých věřitelů (bank). Po přijetí rozhodnutí o podpoře na záchranu Dánsko oznámilo plán restrukturalizace v šestiměsíční lhůtě, již stanoví pokyny.
(34)
Plán restrukturalizace předložený Komisi dne 4. února 2009 následoval po dohodě velké většiny dánských politických stran ohledně dodatku k dohodě o mediální politice na období 2007-2010, jež byla zveřejněna dne 9. ledna 2009.
(35)
Ve svém oznámení ze dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo různá restrukturalizační podpůrná opatření, protože podle něj problémy s krátkodobou likviditou a se zadlužeností, které zjistilo rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, nadále přetrvávaly. Tyto problémy daly podnět k označení TV2 Danmark A/S jako podniku v obtížích ve smyslu pokynů (26), od čehož Komise neměla důvod se v rozhodnutí o zahájení řízení odchýlit a což podle Dánska nadále platí i poté, co TV2 obdržela podporu na záchranu. Uvedené lze prokázat na základě údajů uvedených v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (27).
(36)
V pozdější fázi řízení a zejména v reakci na připomínky třetích stran Dánsko předložilo další aktualizovanou studii vypracovanou společností PriceWaterhouse Coopers a věnovanou finanční situaci TV2. Aktualizované údaje jsou shrnuty v níže uvedené tabulce (28).
Vývoj společnosti TV2 Danmark A/S - Klíčové údaje
(v milionech DKK)
2006
2007
2008
2009
Zisk před zdaněním
142
- 213
18
-28
Obrat
1 980
2 251
2 206
2 029
Čistý peněžní tok
79
- 550
-73
-60
Čistý úročený dluh
232
564
622
659
Čisté úroky
10
19
41
31
Čistá hodnota aktiv
815
598
616
601
Podle Dánska vyplývají potíže TV mimo jiné z rostoucí nerentabilnosti veřejnoprávního kanálu (29), jenž nemá udržitelný obchodní model, a z některých ztrát vyvolaných neúspěšnými investicemi.
(37)
Ztráty: vzhledem ke skutečnosti, že příjmy z reklamy byly nižší, než se v rozpočtu počítalo, a ve spojení s neúspěšnými investicemi (jde zejména o TV2 Radio) vykázala společnost TV2 Danmark A/S v roce 2007 výrazné ztráty (214 milionů DKK s návratností kapitálu ve výši -36 %). Na konci března 2008 k tomu prognóza finančních výsledků na rok 2008 vykazovala další ztrátu před zdaněním ve výši […] milionů DKK, ačkoliv tato prognóza měla údajně velmi citlivě zohledňovat vývoj na trhu s reklamou. Společnost vykázala podobně ztráty i v roce 2009.
(38)
Obrat/podíl na trhu: v období před poskytnutím podpory na záchranu zaznamenával hlavní kanál TV2 klesající podíl na trhu a tento vývoj pokračuje i nadále. S ukončením analogického pozemního televizního vysílání došlo ke zrušení tradiční obchodní výhody TV2 a zavedení digitálního pozemního televizního vysílání vedlo počínaje listopadem 2009 k vyrovnanějšímu rozdělení příležitostí. Předpokládá se, že zrušení povinnosti ve veřejném zájmu („must carry“) (viz 52. bod odůvodnění) povede k dalšímu snížení podílu na trhu. Již v období 2003-2009 „komerční“ podíl hlavního kanálu TV2 na trhu (věková skupina 21 až 50 let, což je z obchodního hlediska nejzajímavější skupina diváků) klesl o 19 %, a to z 56,2 % na 45,6 % (30). Předpokládá se, že v roce 2013 bude komerční podíl TV2 na trhu ve výši […] % (31).
(39)
Rostoucí zadlužení / peněžní tok / úroky: jak vyplývá z tabulky, čistý úročený dluh TV2 Danmark A/S plynule rostl, a to z 232 milionů DKK v roce 2006 na 622 milionů DKK v roce 2008 (před prodejem sítě a splacením většiny dluhu počítal rozpočet v roce 2010 s čistým úročeným dluhem ve výši […] milionů DKK). Z tabulky dále vyplývá, že TV2 Danmark A/S vykazovala v období od 31. prosince 2006 do 31. prosince 2009 záporný peněžní tok, rostoucí zadlužení, vzrůstající úrokové platby a klesající čistou hodnotu aktiv.
(40)
Analýza optimistického/pesimistického scénáře: Původní plán restrukturalizace obsahuje základní, pesimistický a optimistický scénář s výpočty citlivosti. Vychází z tržních prognóz, které byly vypracovány mimo společnost (v podobě sestavené společností PriceWaterhouse Coopers). Scénáře předvídají skutečný růst HDP a z něj odvozují pravděpodobný růst (nebo pokles) na trhu televizní reklamy, který je ve spojení s prognózou podílu na trhu určující pro prognózy příjmů TV2 z reklamy. Základní scénář počítá s mírným růstem HDP ([…] % v roce 2009 a roce 2010, […] % v roce 2011 a […] % v roce 2012). U trhu televizní reklamy se mezi rokem 2009 a rokem 2012 počítá s […], a to z […] milionů DKK na […] milionů DKK ([…] %). Pesimistický scénář počítal s méně kladným růstem skutečného HDP (nulový růst v roce 2009 a roce 2010 a nárůst o […] % a […] % v roce 2011 a 2012) a u výdajů na reklamu s […] z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Optimistický scénář předpokládal mírně vyšší růst HDP, než s jakým počítal základní scénář, a proto i s mírným růstem na trhu televizní reklamy, a to z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Ve spojení s předpokládanou ztrátou podílu na trhu se odhadovaly příjmy TV2 z reklamy za období 2009-2012 podle základního, pesimistického a optimistického scénáře […] o […] %, […] % a […] %, což odpovídá […] ve výši […] %, […] % a […] %.
(41)
V období 1999-2009 rostly příjmy TV2 z reklamy v průměrné (geometrické) míře o 1,9 % se standardní odchylkou ve výši 12 % (32). Vzhledem k citlivosti, s jakou příjmy TV2 z reklamy reagují na hospodářské cykly, a k obecným hospodářským vyhlídkám pro období 2009-2012 proto nelze prognózy společnosti PriceWaterhouse Coopers odmítnout jako nepodložené.
(42)
Zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers byla v září 2009 aktualizována, aby zohlednila poslední předpoklady ohledně příjmů z reklamy, a přinesla horší výsledky, než s jakými se počítalo v základním scénáři (33). Ve srovnání s rokem 2008 zaznamenal trh televizní reklamy v roce 2009 pokles o 18,7 % (34). Příjmy TV2 z reklamy se v roce 2008 snížily o 4 % (z 1,667 miliardy DKK na 1,597 miliardy DKK) a v roce 2009 klesly o dalších 24 % (z 1,597 miliardy DKK na 1,220 miliardy DKK) (35).
(43)
Dánsko tvrdí, že potíže TV2 jsou výsledkem zadlužení, které vzniklo kvůli vysokým investicím v minulém období, nejistoty ohledně výsledku probíhajícího řízení ve věci státní podpory ve prospěch TV2 a v neposlední řadě obchodního modelu pro veřejnoprávní kanál, jenž je založen pouze na příjmech z reklamy. Výrazné ztráty vyvolalo od svého zahájení v roce 2007 zejména rozhlasové vysílání. V dubnu 2008 bylo rozhodnuto rozhlasové vysílání ukončit.
(44)
Chybějící vnější financování bankami: plán restrukturalizace zohledňuje pochybnosti, které mají banky financující TV2 ohledně současného obchodního modelu hlavního kanálu a možného výsledku probíhajících soudních řízení ve věci minulé podpory ve prospěch TV2. Plán restrukturalizace omezuje vystavení bank rizikům spojeným se společností pomocí dalšího snižování současných půjček či úvěrových facilit. Dánsko doložilo, že po zveřejnění účetní závěrky společnosti požádala její hlavní banka […] dne 22. dubna 2009 o snížení své půjčky a úvěrových facilit poskytnutých společnosti (36).
(45)
TV2 měla potíže se zastavením svých nemovitostí v Odense a oznámila, že se snížila nejenom hodnota budov, ale také výše možných hypoték (37). TV2 se nakonec podařilo získat od banky Nordea půjčku ve výši 80 milionů DKK, jež byla nižší, než se očekávalo. Dánsko poskytlo později aktualizované informace o nezájmu bank poskytovat komerční úvěry. Z těchto informací vyplývá, že žádná z kontaktovaných bank (([…], […], […] a […]) nepovažovala TV2 za důvěryhodnou pro poskytnutí úvěru. Důvodem byly předpoklady ohledně vývoje trhu s reklamou, který je jediným zdrojem příjmů TV2. Existovaly pochybnosti o schopnosti TV2 vytvářet zisk a za další rizikový faktor byla považována probíhající soudní řízení (38).
2. Popis původně oznámeného plánu restrukturalizace a jeho změn
(46)
Plán restrukturalizace TV2 v podobě, v jaké byl oznámen, probíhá od 4. února 2009 do 31. prosince 2012. Jeho cílem bylo vyřešit podnikatelské slabé stránky TV2, a to zejména nevyváženost krátkodobého dluhu v rozvaze a obchodní model veřejnoprávního kanálu, jenž je považován za neudržitelný kvůli své závislosti na financování z příjmů z reklamy, které jsou citlivé na hospodářské cykly. Plán se skládal z následujících pěti hlavních prvků: i) finanční restrukturalizace s dopadem na rozvahu, ii) provozní restrukturalizace, iii) nového způsobu financování veřejnoprávního kanálu TV2 zavedením nového obchodního modelu, iv) opatření podpory a v) kompenzačního/kompenzačních opatření.
(47)
Opatření finanční restrukturalizace měla spočívat v první řadě v následujících krocích: prodeji 50 % vlastnického podílu v přenosové síti BSD (39); zatížení obchodních nemovitostí v Odense (Kvaegtorvet) hypotékou, u níž se počítalo, že vynese […] milionů DKK; odložení a snížení kapitálových investic a převodu menšinových podílů v některých společnostech, které vyvíjejí činnost v příbuzných mediálních odvětvích, […], Momondo, […] a […]. U těchto opatření se očekávalo, že vynesou částku […] milionů DKK, z níž část měla být použita na snížení krátkodobého zadlužení.
(48)
Opatření provozní restrukturalizace se skládají z opatření na úsporu nákladů ve výši 280 milionů DKK, která byla zahájena již v roce 2008 a která zahrnují uzavření společnosti East Production a její zahrnutí do TV2, převod nebo snížení podílů TV2 v […] a další úspory nákladů v celkové hodnotě 40 milionů DKK. TV2 nadto po oznámení zařídila, aby byly do plánu přijatého dne 30. března 2009 zavedeny další úspory nákladů, které zahrnují snížení kapitálových investic v roce 2009 o 30 milionů DKK a dalších opakujících se nákladů v celkové výši 97 milionů DKK (40).
(49)
Zdroje stabilních příjmů veřejnoprávního kanálu TV2 má rozšířit nové finanční opatření (poplatek hrazený konečným uživatelem) (41). Rozhodnutí v tomto smyslu bylo přijato hlavními politickými stranami v dohodě ze dne 9. ledna 2009 o změně dohody o mediální politice na období 2007-2010.
(50)
Uložení předplatného: obchodní model hlavního kanálu se má stát udržitelný tím, že se TV2 povolí počínaje 1. lednem 2012 zavést poplatky hrazené konečným uživatelem, tj. předplatné, za účelem financování veřejnoprávního kanálu. TV2 k tomu bude nadále dostávat příjmy z reklamy.
(51)
Poplatky budou konečným uživatelům účtovány distributory. Výše poplatku, který bude muset konečný uživatel uhradit, nebude stanovena vládou, ale bude dohodnuta v rámci běžných obchodních vyjednávání mezi TV2 a distributory (tj. pro digitální pozemní televizi se společností Boxer). TV2 počítá s tím, že se měsíční poplatek účtovaný TV2 distributorovi bude pohybovat ve výši 10-12 DKK (bez DPH) na domácnost (42). Zavedení uživatelských poplatků počínaje rokem 2012 má za cíl poskytnout domácnostem, které jsou v současnosti vybaveny zařízeními používajícími technologii MPEG 2, jež umožňuje příjem „volného“ digitálního pozemního televizního vysílání (DR1, DR2 a TV2), dostatečný čas na přechod na zařízení ve formátu MPEG 4. Dánsko očekává, že zavedení tohoto prvku plánu restrukturalizace obnoví dlouhodobou životaschopnost TV2. TV2 počítá s tím, že v roce 2012 navýší z uživatelských poplatků své příjmy o částku odhadovanou na […] milionů DKK (43).
(52)
Žádný právní akt nebude nutit distributory, aby zahrnuli TV2 do svých balíčků. Po zavedení uživatelských poplatků bude naopak zrušena stávající povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) (44). Vyplývá to ze znění kap. 6 odd. 38a odst. 2 současného dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, kde se uvádí, že v případě, povolí-li ministr kultury TV2 účtovat si uživatelské poplatky, přestává platit povinnost ve veřejném zájmu. Jinými slovy, zavedením uživatelských poplatků přestává povinnost ve veřejném zájmu automaticky platit. Očekává se, že hlavní kanál TV2 bude ve skutečnosti šířen kabelovou sítí a přes společné antény stejně jako dnes. Ve složení balíčků může dojít ke změně v tom, že TV2 nahradí jeden ze stávajících placených kanálů.
(53)
Původně se počítalo s tím, že při uložení poplatků konečným uživatelům budou moci existovat výjimky a že TV2 nebude požadovat poplatky po konečných uživatelích, kteří nepřijímají žádný jiný placený televizní kanál (systém známý pod názvem „výlučná karta TV2“). Znamenalo by to, že koneční uživatelé, kteří mohou přijímat pouze „volné“ kanály, by mohli nadále sledovat TV2, aniž by museli hradit poplatek. Tato možnost, již obsahovala předloha návrhu ministerstva kultury ze dne 18. listopadu 2010, nebude ale využita. TV2 proto uplatní počínaje rokem 2012 poplatek na všechny konečné uživatele, kteří si přejí přijímat TV2, aby mohli sledovat veřejnoprávní kanál. Možnost účtovat si poplatky hrazené konečnými uživateli vyžaduje změnit podmínky licence TV2, jež provede ministerstvo kultury.
(54)
Původně oznámená opatření podpory: jak bylo původně oznámeno, počítalo se při restrukturalizaci se třemi doprovodnými opatřeními podpory v celkové výši 1,375 miliard DKK. Jednalo se o
-
podřízenou půjčku ve výši 300 milionů DKK,
-
vystavení záruky v rámci prodeje přenosové sítě, při němž se předpokládalo, že se síť prodá za částku 475 milionů DKK, a
-
dočasnou úvěrovou facilitu v původní výši 600 milionů DKK, pokud si TV2 nebude schopna zajistit vnější financování.
(55)
Dánsko uvedlo, že se budou uplatňovat podobné úrokové míry a podobné poplatky za poskytnutí záruky jako v případě zdravých podniků. Tato opatření nebyla nikdy zavedena. Další podrobnosti lze nalézt v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (45).
(56)
Podpora na záchranu v podobě úvěrové facility ve výši 1 miliardy DKK, již povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008, zůstává zachována.
(57)
Dánsko předložilo informace o nákladech na restrukturalizaci a nabízí v tomto ohledu dvě různé možnosti výpočtu. Dánsko zaprvé tvrdí, že se u restrukturalizace TV2 jedná o finanční restrukturalizaci, při níž náklady spojené s odstraněním nedostatku hotovosti ve skutečnosti představují náklady spojené s restrukturalizací, tj. náklady na zajištění dlouhodobé životaschopnosti. Dánsko se domnívá, že bez ohledu na to, o jaké náklady se v tomto případě jedná, budou stejně plně hrazeny samotnou TV2. Důvodem pro toto tvrzení je skutečnost, že Dánsko má za to, že v době rozhodnutí Komise by buď nebyla všechna opatření podpory provedena, nebo by byla plně splacena (46). Dánsko také tvrdí, že ve zvláštním případě restrukturalizace TV2 je nutno chápat úspory nákladů rovněž jako náklady na restrukturalizaci, protože tyto úspory mají nejenom zvýšit konkurenceschopnost, ale také zajistit finanční životaschopnost TV2 z čistě obchodního hlediska (47). Alternativní tradičnější výpočet nákladů na restrukturalizaci, který nezohledňuje úspory nákladů, by se zaměřil na jednotlivé mimořádně vzniklé náklady, které Dánsko uvádí ve výši […] milionů DKK jako náklady na transakci ve spojení s přenosovou sítí, náklady spojené s přechodem na placenou televizi (uživatelské poplatky), náklady spojené s právními záležitostmi a poradenstvím a náklady spojené s ukončením zaměstnaneckých smluv (48).
(58)
Kompenzačním opatřením byl původně závazek TV2, že během restrukturalizačního období, tj. do 31. prosince 2012, nebude zahajovat vysílání nových televizních kanálů. Dánsko zdůrazňuje, že se ze strany společnosti jedná o oběť, protože by nové kanály učinily TV2 méně závislou na příjmech z reklamy. V digitálním světě se diváci oslovují častěji přes specializované divácké kanály a TV2 zdůrazňuje, že během tohoto období její konkurenti vysílání nových kanálů zahájili.
(59)
Pokud jde o délku trvání plánu restrukturalizace, který má podle oznámení probíhat do 31. prosince 2012, dánské orgány tvrdily, že je v zájmu TV2 vrátit celou státní podporu dříve, a tak umožnit ukončení restrukturalizačního období v pokud možno kratší lhůtě (49).
3. Další vývoj během restrukturalizace
(60)
Jak stanovil plán restrukturalizace, TV2 prodala dne 30. září 2010 svou přenosovou síť švédské společnosti Teracom AB, jež vlastní společnost Boxer. Výnos z prodeje přinesl TV2 částku ve výši přibližně 640 milionů DKK před zdaněním a byl použit ke snížení jejího zadlužení.
(61)
TV2 se také podařilo zastavit své obchodní nemovitosti v Odense, ale za menší částku, než se původně předpokládalo. Místo […] milionů DKK získala hypotéku pouze ve výši 80 milionů DKK.
(62)
Dne 4. října 2010 splatila TV2 všechna svá čerpání z dočasné úvěrové facility, již Komise povolila ve svém rozhodnutí o podpoře na záchranu. TV2 vyčerpala z podpory na záchranu celkovou částku ve výši 223 milionů DKK. Do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního období podpory na záchranu, vyčerpala TV2 částku ve výši 208 milionů (50). Vzhledem k prodeji přenosové sítě, jenž byl úspěšnější, než se v plánu restrukturalizace předpokládalo, zaslalo Dánsko následující upravené číselné údaje o finanční situaci TV2 (založené na předplatném na hlavní kanál) (51).
(v milionech DKK)
Skutečnost
2009
Odhad
2010
Plán
2011
Plán
2012
Plán
2013
Příjmy
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Náklady
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
Hrubý hospodářský výsledek (EBIT)
-2
25
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, pokračující činnosti
-28
42
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, přerušované činnosti
1
397
(…)
(…)
(…)
Zisk po zdanění
-14
353
(…)
(…)
(…)
Kapitál na konci roku
601
952
(…)
(…)
(…)
Čistý úročený dluh na konci roku
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
Dne 13. října 2010 nabídla […] TV2 poskytnutí dodatečných úvěrových facilit v celkové hodnotě […] milionů DKK. Tím by dlouhodobé facility TV2 u […] vzrostly z […] milionů DKK na […] milionů DKK (52). K této nabídce se však váží dvě následující podmínky:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Na tomto základě TV2 počítá s tím, že do konce roku 2012 bude mít finanční facility řádově ve výši okolo […] až […] milionů DKK. Spočívá to v […] až […] milionech DKK a dodatečných vnějších úvěrových facilitách ve výši […] milionů DKK (53).
(65)
Dánsko poskytlo také údaje o kapitálové struktuře TV2. Vzhledem k potížím se získáváním vnějšího financování, jež jsou zase spojeny s nejistotou obklopující probíhající soudní řízení a s obchodním modelem TV2, který je citlivý na příjem z reklamy, Dánsko tvrdilo, že TV2 by se měla spoléhat méně na zadlužení a více na vlastní kapitál. Komise také zjišťuje nesoulad mezi stupněm financování z vlastního kapitálu TV2 v porovnání s jejími protějšky.
(66)
Řečeno konkrétněji, kapitálovou strukturu lze posuzovat z hlediska míry solventnosti, tj. poměru účetního kapitálu k celkové rozvaze. Společnost PriceWaterhouse Coopers (finanční poradenská společnost Dánska) dokládá, že průměrná (mediánová) míra solventnosti protějšků TV2 je přibližně […] % ([…] % na konci roku 2009) (54). Průměrná míra solventnosti protějšků TV2 je výrazně nižší než míra solventnosti, která se u TV2 předpokládá na konci restrukturalizačního období. Po prodeji přenosové sítě dosahuje míra solventnosti TV2 na konci roku 2010 výše […] %. Předpokládá se, že na konci roku 2011 dosáhne výše […] % a na konci roku 2012 výše […] %. Podle posledních prognóz předložených TV2 by čistá míra zadlužení (čistý úročený dluh na EBITDA) měla dosáhnout […] na konci roku 2010, […] na konci roku 2011 a […] v roce 2012. Průměrné (mediánové) čisté zadlužení v poměru k vlastnímu kapitálu dosáhlo na konci roku 2009 výše […] ([…] u vzorku protějšků TV2) (55).
4. Dopad nových finančních parametrů na oznámený plán restrukturalizace
(67)
Dánsko potvrdilo, že žádné ze tří původně navržených opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace nebylo nikdy provedeno, ale že v souladu s povinností pozastavení stanovenou v článku 3 nařízení (ES) č. 659/1999 čekalo na rozhodnutí Komise (56). Vzhledem k poslednímu vývoji zůstávají v rámci současné podoby plánu restrukturalizace relevantní pouze půjčka a úvěrová facilita (57). Oznámené opatření podpory v podobě navrhnuté záruky ve spojení s prodejem přenosové sítě přestalo být relevantní a funkční (58), protože prodej proběhl úspěšně i bez vystavení záruky (59). Mezitím existuje pouze dočasná úvěrová facilita.
Vzhledem ke zlepšené finanční pozici TV2 po prodeji přenosové sítě Dánsko prohlásilo, že lze zrušit všechna opatření podpory za podmínky, že bude schválen plán restrukturalizace (včetně možnosti zavést poplatky pro konečného uživatele) a že Komise přijme rozhodnutí v případech „staré“ státní podpory, které nebude obsahovat žádná dodatečná vrácení státní podpory dánské vládě (60). Při tomto scénáři TV2 tvrdí, že bude mít zajištěno dostatečné financování až do roku 2012, kdy bude zavedeno předplatné na hlavní kanál (61). Plán restrukturalizace jako takový stažen nebyl. Pokud jde o stále existující podporu na záchranu, nemůže z ní v současnosti TV2 čerpat žádné prostředky, protože nejsou splněny její podmínky (potřeba hotovosti potvrzená odborníkem) (62).
(68)
V původním plánu restrukturalizace Dánsko stanovilo závazek, že TV2 nezahájí vysílání žádného nového televizního kanálu. Tento závazek byl později vyjasněn v tom smyslu, že se týká také rozhlasových kanálů, ale dánské orgány zastávají názor, že toto kompenzační opatření by mělo skončit se zrušením všech opatření podpory, protože se domnívají, že tím končí období restrukturalizace (63). Během vyšetřování Komise se dánská vláda rozhodla nabídnout ve veřejné soutěži provozování veřejnoprávního rozhlasového kanálu (64). Cílem tohoto nového rozhlasového kanálu je zavést na dánském rozhlasovém trhu veřejnoprávních programů hospodářskou soutěž, protože tento trh je v současnosti ovládán veřejnoprávní rozhlasovou stanicí DR, jež má téměř 80 % poslechovost. TV2 se původně této veřejné soutěže, ve které bylo možno podat nabídku pouze po ukončení opatření podpory, hodlala zúčastnit. Během vyšetřování ovšem Dánsko potvrdilo, že se TV2 této veřejné soutěže kvůli probíhajícímu vyšetřování Komise nezúčastní (65).
(69)
TV2 prohlašuje, že dokud trvají soudní řízení, jsou jediným odpovídajícím měřítkem pro posouzení finanční situace TV2 v porovnání s jejími konkurenty ukazatele příjmů. TV2 přitom uznává, že míry vlastního kapitálu (jako je míra solventnosti) se stanou smysluplnými pouze v okamžiku, kdy budou vyřešeny nejistoty spojené s obchodním modelem a právními spory (66). Dánská vláda vyjádřila svůj záměr v tom smyslu, že by nemělo dojít k překapitalizování TV2, a je připravena zavést opatření, aby se zajistilo, že tento cíl bude po zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem v roce 2012 splněn. Dánská vláda jako vlastník TV2 zajistí, že po zavedení uživatelských poplatků a normalizaci finanční situace bude kapitálová struktura TV2 v souladu s běžnými tržními podmínkami.
(70)
Za tímto účelem se Dánsko zavázalo, že na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 pověří nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od středu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, přijala dánská vláda závazek, že kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 upraví, aby tento stav napravila. Pokud budou zásadní důvody kapitálovou strukturu neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace. Za účelem dosažení restrukturalizace základu kapitálu dánská vláda přistupuje k vyplácení dividend, jež musí schválit valná hromada v dubnu 2013, a ne k navýšení dluhu TV2, čímž uvolňuje rozvahu.
(71)
Dánsko také přislíbilo předložit Komisi tuto analýzu společně s plány vlády jednat v souladu s ní, a to v dostatečném časovém předstihu před zasedáním valné hromady v dubnu 2013.
V. SHRNUTÍ ROZHODNUTÍ KOMISE ZE DNE 2. ČERVENCE 2009 O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(72)
V rozhodnutí zahájit formální vyšetřování Komise shledala, že oznámené půjčky a záruka v rámci plánu restrukturalizace představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 1 SFEU), a přezkoumala slučitelnost plánu restrukturalizace podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) ve spojení s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (67). Komise přitom vyzvala k podání připomínek k otázce, zda uplatnění článku 87 Smlouvy o ES (článku 107 SFEU) nebude bránit provedení úkolu veřejné služby v oblasti vysílání, jímž byla TV2 pověřena.
(73)
Komise vyjádřila pochyby o slučitelnosti oznámeného plánu restrukturalizace v následujících ohledech:
-
Zatímco Komise prozatím uznala, že se u TV2 Danmark A/S jedná o podnik v obtížích ve smyslu pokynů, vyzvala k podání připomínek vzhledem k tomu, že konkurenti TV2 zdůrazňovali, že potíže s peněžními toky si TV2 způsobila sama, že jsou snadno řešitelné a nemají vliv na zásadní životaschopnost společnosti. Konkurenti také tvrdili, že TV2 byla v roce 2008 zisková.
-
Při zohlednění skutečnosti, že plán restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, jež by ze strukturálního hlediska zůstaly ztrátové i po restrukturalizaci (68), si Komise k tomu položila otázku, zda opatření obsažená v plánu restrukturalizace jsou schopna učinit z TV2 ziskovou a soběstačnou společnost. Komise nebyla schopna potvrdit platnost obecných tržních předpokladů, na kterých byl plán postaven (např. vývoj na reklamním trhu, růst HDP, zachování podílů TV2 na sledovanosti).
-
Vzhledem k hospodářské situaci, ve které byl plán restrukturalizace zahájen, vyvolalo jeho dlouhé trvání otázky.
-
Protože by úspěšné provedení finančních a provozních restrukturalizačních opatření zahrnutých do plánu restrukturalizace na období 2010-2011 mohlo vést k tomu, že by se zavedení uživatelských poplatků za sledování kanálu TV2 ukázalo jako zbytečné pro zajištění dlouhodobé životaschopnosti společnosti TV2 Danmark A/S, a protože neexistovalo žádné posouzení dopadů těchto poplatků na hospodářskou soutěž, vyvstala otázka, zda je automatické zavedení těchto poplatků v roce 2012, o kterém již bylo rozhodnuto, přiměřené.
-
Komise vyjádřila obavy, zda je jediné kompenzační opatření spočívající v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů úměrné podpoře, velikosti a relativnímu významu společnosti TV2 Danmark A/S na trzích, na nichž vyvíjí činnost (69).
-
Komise si položila otázku, zda by podpora nemohla být vedle přispění k nákladům na restrukturalizaci použita na financování agresivního tržního chování.
VI. SHRNUTÍ NÁZORŮ DÁNSKÝCH ORGÁNŮ
(74)
Je nutno poznamenat, že v následujícím shrnutí připomínek Dánska a třetích stran nejsou převzaty žádné připomínky, které se týkají provozování systému „výlučné karty TV2“, protože tato část plánu restrukturalizace nebude prováděna.
(75)
Dánské orgány tvrdí, že TV2 je podnikem v obtížích, jak dokládá zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers (70), jež byla později aktualizována (71). Na tomto názoru trvaly i v reakci na připomínky třetích stran (72).
(76)
Podle zprávy společnosti PriceWaterhouse Coopers, jež byla vypracována krátce před oznámením restrukturalizace, se společnost TV2 nemůže vzchopit prostřednictvím vlastních prostředků nebo pomocí tržního financování. Dánsko také tvrdí, že plán restrukturalizace předložený Komisi vychází z realistických předpokladů a scénářů a přitom prokazuje, že bude obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti. Situace na trhu s reklamou se přesto vzhledem k základnímu scénáři plánu restrukturalizace zhoršila. Trh s reklamou v první polovině roku 2009 zaznamenal pokles o 19 % a příjmy TV2 z reklamy se v roce 2009 propadly o 24 %. Restrukturalizační opatření budou prováděna co možná nejdříve, s výjimkou zavedení uživatelských poplatků, u nichž provozní a technické obtíže vyžadují, aby se odložily na rok 2012. Dánsko v pozdějším podání, jež opět vycházelo z prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers, tvrdilo, že od původního plánu restrukturalizace se výhledy ve skutečnosti zhoršily a že hrubý hospodářský výsledek TV2 (EBIT) byl v roce 2009 o […] milionů DKK nižší, než se v plánu restrukturalizace počítalo (73). Dánsko také zdůrazňuje a dokládá prohlášeními různých bank, že společnost není schopna získat vnější financování, protože banky mají pochyby o obchodním modelu hlavního kanálu, kriticky se staví k cyklickým příjmům z reklamy coby zdrojům příjmů a nahlížejí na nejistoty pramenící z probíhajících soudních řízení jako na problematické.
(77)
Provozní a finanční restrukturalizační opatření jsou analyzována jako maximum, jež může být podniknuto, aniž by došlo k ohrožení kvality programů na veřejnoprávním kanálu TV2. Opatření donutí TV2 k lepšímu nakládání se svými aktivy, a omezí tak podporu na nejnižší nutnou úroveň.
(78)
Protože se prodej přenosové sítě ukázal jako úspěšnější, než se předpokládalo, vláda později ujistila, že všechna opatření podpory mohou být zrušena a nebudou prováděna, jakmile Komise schválí plán restrukturalizace a probíhající záležitost státní podpory ze dne 19. května 2004 bude vyřešena bez vracení vyšších částek (74).
(79)
Poplatky uživatelů, které nepředstavují státní podporu, poskytují stabilnější provozní příjem a uklidní banky, pokud jde o obchodní model TV2. Výsledkem restrukturalizace bude, že se rozpětí hrubého hospodářského výsledku (EBIT) společnosti jako celku bude údajně pohybovat mezi […] a […] %, což jí umožní fungovat ze svých vlastních prostředků.
(80)
Ačkoliv je nemožné předvídat změny v cenách a ve složení balíčků distributorů, zavedení uživatelských poplatků ve prospěch TV2 by nemělo vést k nepřímému financování ze strany konkurentů TV2 nebo k omezení jejich kapacit. Toto nové financování je považováno za změnu ve výchozích podmínkách dlouhodobého financování, které postaví TV2 na stejnou úroveň s jejími soukromými konkurenty (75).
(81)
Dánské orgány nakonec tvrdí, že navrhované kompenzační opatření, jež spočívá v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů (a nyní také rozhlasových kanálů), představuje ze strany TV2 Danmark A/S skutečnou oběť kvůli jejímu zájmu na strategii diversifikace za účelem udržení svého celkového podílu na trhu, vzniklým ztrátám příjmu a výhodě průkopníka, kterou to poskytuje konkurentům, kteří v současné době zahajují vysílání nových kanálů a budou tak činit i nadále. Dánsko později vyjádřilo názor, že toto opatření by mělo skončit v okamžiku, kdy budou zrušena všechna opatření podpory, tj. v den přijetí tohoto rozhodnutí.
(82)
Pokud jde o myšlenku navrženou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. změnit schopnost TV2 vysílat prémiový obsah, Dánsko zdůrazňuje, že povinnost veřejné služby TV2 zahrnuje sportovní přenosy, včetně hlavních sportovních událostí, a podporu filmové produkci. Dánsko k tomu tvrdí, že standardní smlouvy předem TV2 znemožňují postoupit práva třetím stranám, což stojí v cestě jejich vydražování.
(83)
Dánsko se domnívá, že restrukturalizace je v souladu s ustanoveními čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Dánsko ale uznává, že podle prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers týkajících se příjmů zůstane provozování hlavního kanálu ztrátové i po konci restrukturalizačního období (76). Dánsko zdůrazňuje, že TV2 je povinna plnit úkoly veřejné služby, při jejichž výkonu nesmí selhat. Tuto zvláštní situaci TV2, která vyplývá z jejího pověření veřejnou službou, je nutno zohlednit při posuzování případu podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nebo podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Obchodně by bylo nesmyslné uzavřít veřejnoprávní kanál, protože vytváří významné součinnosti mezi hlavním kanálem a malými, úzce specializovanými kanály.
VII. SHRNUTÍ NÁZORŮ ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(84)
Ve svých připomínkách se TV2 nejprve obecně odvolává na to, co považuje za klíčové body při posuzování plánu restrukturalizace.
(85)
TV2 tvrdí, že její hlavní činnost spočívá v rozsáhlých a nákladných povinnostech veřejné služby, které ovládají hlavní kanál podniku. TV2 prohlašuje, že taková činnost v současnosti představuje více než […] % nákladů hlavního kanálu.
(86)
TV2 se odvolává na politické rozhodnutí, které k dnešní situaci vedlo. Dánská vláda a strany, jež podpořily současnou dohodu o mediální politice, se dohodly na tom, že v rámci restrukturalizačního plánu nebude zavedeno vyrovnání z veřejných prostředků za výdaje vzniklé TV2 při plnění jejích závazků veřejné služby. Bylo rozhodnuto zavést pro TV2 udržitelný obchodní model založený na trhu, který zajistí, že podnik bude na příslušných trzích konkurenceschopný bez ohledu na své povinnosti veřejné služby, což je rozhodnutí, které TV2 uvítala. TV2 tvrdí, že v těchto souvislostech je nejdůležitějším prvkem zrušení předchozího zákazu vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu, což vstoupí v platnost dne 1. ledna 2012. TV2 prohlašuje, že podpora nepředstavuje provozní nebo obchodní zvýhodnění, ale pouze zajišťuje, že TV2 bude schopna využívat finančních možností, ke kterým mají přístup její konkurenti. TV2 tvrdí, že na její hlavní kanál nelze nahlížet izolovaně, protože jak hlavní kanál, tak úzce specializované kanály vytvářejí základ finančního výsledku skupiny. TV2 nemůže v žádném případě při plnění svých úkolů veřejné služby selhat, což by mělo být při uplatňování pokynů nebo čl. 106 odst. 2 SFEU uznáno.
(87)
TV2 poznamenává, že bez ohledu na skutečnost, že na dánském trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení, je konkurence na tomto trhu silná a vyznačuje se přítomností finančně silných nadnárodních skupin. TV2 také prohlašuje, že jejím hlavním konkurentům nic při vstupu na trh nebrání, protože na dánském televizním trhu zahájila vysílání řada nových kanálů (např. SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) a Canal 9 (Bonnier)).
(88)
V souvislosti se stavem hospodářské soutěže na dánském televizním trhu TV2 navíc tvrdí, že zažila výrazné snížení jak podílu na trhu, tak sledovanosti (77), které […], mezi jiným kvůli ukončení analogového vysílání v listopadu roku 2009. TV2 také tvrdí, že zákaz zahajovat vysílání nových televizních kanálů až do roku 2012 dále sníží její konkurenceschopnost, a tak podnik oslabí.
(89)
Pokud jde o trh placené televize, TV2 zdůrazňuje, že skupina na tomto trhu dominantní postavení nemá, přičemž poznamenává, že jediným hlavním dánským komerčním televizním kanálem, který na tomto trhu nepůsobí, je právě veřejnoprávní kanál TV2. TV2 k tomu odhaduje, že v současné době mají malé, úzce specializované kanály na trhu placené televize podíl ve výši přibližně […] %, a očekává, že celkový podíl stanice na trhu dosáhne okolo […] až […] %, jakmile TV2 začne v roce 2012 vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu.
(90)
TV2 zdůrazňuje, že nebyla schopna získat od bank žádnou půjčku a že měla dokonce potíže se zastavením svého majetku v Kvaegtorvet. Zdůrazňuje také, že nejistota vyplývající mimo jiné z neuzavřených případů státní podpory odrazovala banky od poskytnutí nezbytného financování. TV2 se domnívá, že délka plánu restrukturalizace je přiměřená, a zdůrazňuje, že zlepšení její finanční situace bude mít dopad pouze na její čerpání úvěrové facility a ne na její obchodní model, který by měl zajistit střednědobou a dlouhodobou ziskovost TV2.
(91)
TV2 tvrdí, že zavedení poplatků pro konečné uživatele u hlavního veřejnoprávního kanálu neznamená státní podporu, ale spíše poskytuje kanálu stejné možnosti jako v případě jejích konkurentů při používání nejběžnějších tržních prostředků při působení na trhu, což konkrétně znamená nechat platit uživatele, kteří se rozhodnou využít jejích služeb. Narušení hospodářské soutěže lze řešit uplatněním článku 101 nebo článku 102 SFEU. Podle TV2 neznamená poplatek konečného uživatele jako jeden z prvků plánu restrukturalizace žádné narušení hospodářské soutěže na příslušných trzích. TV2 v tomto ohledu tvrdí, že plán zajistí, aby skupina TV2, a především hlavní veřejnoprávní kanál, měla až do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem dostatečnou likviditu. TV2 také prohlašuje, že z hlediska právních předpisů o státní podpoře představuje zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem lepší řešení než případné opětovné zavedení netržního financování jako vyrovnání za veřejnou službu.
(92)
TV2 klade důraz na skutečnost, že zákaz spouštění nových kanálů pro ni představuje skutečnou oběť. Zdůrazňuje, že přechodem na digitální televizi a prodejem své sítě přišla o dosavadní výhodu, kterou měla ze spoluvlastnictví sítě. Jako odpověď na otázku vznesenou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. zda by se měl zohlednit prodej některých programů třetím stranám nebo omezení v oblasti vysílání (např. u sportu), TV2 uvádí, že standardní smlouvy TV2 zabraňují postupovat práva třetím stranám. Dánská filmová tvorba a sport jsou součástí veřejnoprávního programu TV2.
(93)
Společnost SBS nevidí důvod, proč by řada případně špatných manažerských rozhodnutí měla vést ke změně finančního modelu se značně rušivými dopady na hospodářskou soutěž. SBS zdůrazňuje, že při ponechání neúspěšných investic stranou dosahovala TV2 v období 2004-2008 kladných výsledků a na trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení. Společnost dále zastává názor, že plán restrukturalizace přesahuje nezbytně nutnou míru. Čistá současná hodnota práva vybírat poplatky od konečných uživatelů výrazně přesahuje odhadovaný optimální kapitál, jak je stanoven v rozhodnutí o rekapitalizaci. SBS také zdůrazňuje, že do posouzení dopadu plánu restrukturalizace by se měla zahrnout podpora poskytovaná regionálním televizním stanicím v podobě koncesionářských poplatků, které představují celkovou roční částku ve výši 400 milionů DKK.
(94)
SBS tvrdí, že podle pokynů pro restrukturalizaci není TV2 a ani žádná z jejích dceřiných společností způsobilá pro podporu. V tomto ohledu SBS zdůrazňuje, že TV2 Denmark vykázala ve své výroční zprávě za první polovinu roku 2009 čistý vlastní kapitál ve výši 644,9 milionu DKK a že společnost nesplňuje kritéria pro úpadkové řízení. Všechny ztráty vyplývající z plnění závazků veřejné služby by se měly analyzovat podle čl. 106 odst. 2 SFEU, který dánská vláda nezmínila.
(95)
SBS tvrdí, že je nutno řádně posoudit rozdělení nákladů mezi různé části skupiny TV2, a to zejména proto, že náklady úzce specializovaných kanálů jsou ve srovnání s náklady konkurentů velmi nízké. Hlavní kanál byl považován za samostatný subjekt, který lze dovést k ziskovosti vlastními standardy stanovení cen.
(96)
SBS trvá na tom, že TV2 Group byla v období 2004-2008 zisková, pokud se při výpočtu odhlédne od nyní ukončených ztrátových činností, jako bylo provozování TV2 Radio, a od dopadu rozhodnutí Komise o vrácení. V každém případě se TV2 ziskovou stát mohla, a to např. snížením nákladů.
(97)
SBS se dále kriticky staví k analýze trhu předložené Dánskem. SBS vyjadřuje nesouhlas zejména s výhledem pro reklamní trh, u nějž sama od roku 2010 počítá s růstem (78).
(98)
SBS prohlašuje, že plán restrukturalizace, pokud by měl být již vůbec schválen, by měl být omezen na dobu nezbytnou na prodej aktiv kvůli vyřešení otázky likvidity.
(99)
SBS prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem bude mít v praxi stejný důsledek jako zvýšení koncesionářských poplatků a že by se mělo označit v souladu s věcí C-206/06 Essent Netwerk Noord BV za státní podporu. V tomto případě existují důležité odlišnosti od věci C-345/02 (Pearle), protože opatření bylo zavedeno pouze z podnětu Dánska a TV2 a protože uživatelské poplatky nejsou vyhrazeny k specifickým účelům, které si divák vybral.
(100)
SBS klade důraz na to, aby se poplatky hrazené konečným uživatelem analyzovaly v rámci podpory na restrukturalizaci. Dohoda o zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem pravděpodobně ovlivní tržní chování TV2 a příslušných třetích stran, jako jsou banky, a to ode dne schválení plánu restrukturalizace, a nikoliv ode dne uplatnění poplatků hrazených konečným uživatelem. SBS se dále staví kriticky ke skutečnosti, že pro výši poplatků hrazených konečným uživatelem, které TV2 může uložit, neexistuje žádný strop a ani žádné podmínky pro jejich použití. Poplatky hrazené končeným uživatelem tak mohou být použity na financování komerčních činností.
(101)
SBS dále prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem nelze skloubit s pojetím veřejné služby. Znamená to, že podporu na restrukturalizaci jako takovou nelze odůvodnit podle čl. 106 odst. 2 SFEU, dokud nebude upuštěno od plánů na uživatelské poplatky. SBS také prohlašuje, že protisoutěžní důsledky uživatelských poplatků jsou zřejmé, že mohou vést zejména k tomu, že někteří provozovatelé televizního vysílání budou muset odejít z trhu, a že také umožní TV2 investovat ještě agresivnějším způsobem do nového obsahu. To není v pořádku už z toho důvodu, že TV2 je výjimečná v tom, že na reklamním trhu zaujímá dominantní postavení.
(102)
SBS tvrdí, že jsou nutná dostatečně striktní kompenzační opatření. Navrhuje proto, že by zaprvé nemělo být TV2 povoleno zavedení uživatelských poplatků. Zadruhé by měla být zavedena veřejná soutěž, aby se zajistily adekvátnější ceny při vnitřním převodu programů, které TV2 prodává svým dceřiným společnostem. Zatřetí by regionální stanice TV2 mohly být převedeny společnosti Danmarks Radio (DR), protože regionální stanice dostávají státní podporu ve značné výši a protože domácnosti, které platí koncesionářské poplatky a zároveň také přijímají placenou televizi, by tak za regionální stanice TV2 platily dvakrát. Začtvrté by se po TV2 mělo požadovat nejenom, aby nezahajovala vysílání nových komerčních kanálů, ale také, aby prodala alespoň některé z existujících kanálů. Konečně by TV2 měla být přinucena, aby umožnila na své síti vysílání reklamy od konkurenčních provozovatelů televizního vysílání.
(103)
SBS také navrhuje, že by se měly zavést určité záruky, jež by se zajistily, že TV2 nepoužívá podporu a/nebo uživatelské poplatky k narušení hospodářské soutěže. Zaprvé by se Dánsku nemělo umožnit uplatňování diskriminačních uživatelských poplatků. Zadruhé by se TV2 nemělo umožnit vázat na distribučním trhu do jednoho balíčku hlavní kanál s dalšími kanály a TV2 by měla být povinna poskytovat TV2 jako samostatný kanál. Zatřetí by se TV2 mělo zabránit, aby podporu nebo uživatelské poplatky používala na jinou činnost než na provozování hlavního kanálu a aby na reklamním trhu uplatňovala cenový dumping. Začtvrté by TV2 měla být povinna se zavázat, že nebude používat netransparentní slevy.
(104)
Společnost Viasat tvrdí, že se u TV2 nejedná o podnik v obtížích, a zdůrazňuje zejména její zisk v roce 2008. Tvrdí, že TV2 by se v budoucnu stala ziskovou a odvolává se mimo jiné na zisk TV2 v první polovině roku 2009 (který předjímal zisk před zdaněním ve výši 249 milionů DKK). Vzhledem k pozdější informaci o tom, že TV2 vykázala ve skutečnosti v roce 2009 ztrátu, se Viasat domnívá, že je nutno tuto mírnou ztrátu spojovat s celkovým poklesem na reklamním trhu, který ve srovnání s rokem 2008 klesl o 18,7 %. Dokládá, že TV2 nyní dokázala přizpůsobit své náklady současnému obchodnímu a finančnímu prostředí. Pokud jde o ztráty v roce 2007, Viasat zdůrazňuje, že za ně může hlavně TV2 Radio, které bylo následně prodáno. TV2 v roce 2008 na rozdíl od většiny podniků nezaznamenala pokles obratu a vždy dokázala zvyšovat své zisky před zdaněním.
(105)
Viasat tvrdí, že neexistuje žádný důkaz o potřebě krátkodobých peněžních toků. TV2 naopak nedávno vydala značnou částku na zakoupení nových filmů a také zaznamenala růst nákladů, což podle Viasat způsobilo navýšení její zásoby programů, růst nákladů v oblasti filmů pro široké publikum a neúměrně vysoké investice do nákladné dánské filmové produkce (79).
(106)
Viasat klade podrobnějším způsobem důraz na skutečnost, že ačkoliv je značná část úročeného dluhu TV2 stále krátkodobá, nepředstavuje to problém, dokud ho TV2 dokáže financovat. Finanční náklady TV2 klesly v roce 2009 ze 49,2 milionu DKK na 19 milionů DKK. TV2 vydala také značné finanční prostředky na zakoupení nových obsahů. K záporným peněžním tokům v období 2006-2008 došlo převážně kvůli neobvykle rozsáhlé investiční činnosti a ne kvůli nákladům spojeným s provozní činností TV2. Záporné peněžní toky by proto šlo odstranit odložením nebo omezením investic. Stejně tak byla důvodem nárůstu zadlužení TV2 skutečnost, že společnost v období 2006-2008 výrazně investovala.
(107)
Viasat také zdůrazňuje, že úroková zátěž zřejmě od roku 2008 klesla. Viasat si také klade otázku, zda má TV2 opravdu potíže se získáním půjček, protože zřejmě usiluje o půjčky pouze u banky Danske Bank. Navíc k tomu došlo v době, kdy získat půjčku bylo obtížnější než dnes.
(108)
Pokud jde o vnější faktory, Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 % za rok, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení. Viasat zejména uvádí, že výhledy ohledně růstu reklamního trhu vypracované společností PriceWaterhouse Coopers, na kterých staví dánská vláda, jsou značně zdrženlivější než výhledy vypracované jinými subjekty, a to zejména výhledy připravené podniky, které na trhu působí. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Viasat předkládá své vlastní výhledy pro skupinu TV2 na období 2009-2019 (zpráva společnosti Audon Partners), které dokládají, že TV2 nebude v krátkodobém či střednědobém horizontu nucena k ukončení činnosti.
(109)
Pokud jde o ziskovost veřejnoprávního kanálu, Viasat zdůrazňuje, že činnost TV2 Group sestává z takových synergií, že je nemožné zvažovat ziskovost každé činnosti osamoceně. Hlavní kanál by proto neměl být posuzován samostatně. Bez ohledu na tuto skutečnost je stanovení cen za převod programů mezi TV2 a úzce specializovanými kanály vadné, protože ceny jsou výrazně nižší než náklady. Viasat předkládá výpočty ziskovosti, ve kterých jsou náklady rozděleny podle obratu kanálů. Viasat rovněž prohlašuje, že při srovnání s výkonností srovnatelných mediálních společností svědčí finanční výkonnost úzce specializovaných kanálů silně o tom, že se ve skupině TV2 na segmentované podávání zpráv zřejmě příliš nehledí. Viasat konečně poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů s výjimkou sportovních událostí, např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál. Viasat se také obává, že by podpora mohla být využita pro agresivní chování na trhu, a prohlašuje, že TV2 v minulosti investovala do nákupu hraných seriálů a nabízela přitom vyšší ceny než konkurenti, zvyšovala ceny za zprávy TV2 a poskytovala slevy.
(110)
Pokud by Komise dospěla k závěru, že podpora je nutná, měla by tato podpora být zaměřena spíše na okamžitý problém, tj. peněžní tok, než na provoz. Znamená to, že by TV2 nemělo být povoleno, aby se stala placeným televizním kanálem, protože by stačilo poskytnout jí úvěrovou facilitu. Zavedení uživatelských poplatků by nadto TV2 poskytlo finanční prostředky, se kterými by mohla pokračovat v nepatřičném chování na reklamním trhu s rizikem, že z tohoto trhu odstraní konkurenty. Viasat také klade otázku, zda je plán v souladu se závazkem TV2 v oblasti univerzální veřejné služby.
(111)
Viasat v první řadě zdůrazňuje protisoutěžní dopad uživatelských poplatků, protože tyto poplatky vytlačí programy ostatních provozovatelů vysílání do dražších programových balíčků, což povede ke ztrátám jejich příjmů z předplatného a reklamy.
(112)
Viasat tvrdí, že navrhovaná kompenzační opatření nejsou ve skutečnosti žádnou obětí, protože pro další kanály již stejně není žádný prostor. Jak je uvedeno výše, Viasat poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů (s výjimkou sportovních událostí), např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál.
(113)
Viasat konečně také prohlašuje, že není pravděpodobné, že by se dánská vláda mohla dovolávat čl. 106 odst. 2.
(114)
Společnost Boxer prohlašuje, že zavedení uživatelských poplatků by částečně vyřešilo současný protisoutěžní stav, kdy Boxer na rozdíl od jakéhokoliv jiného poskytovatele platformy nemůže obchodně využívat skutečnost, že vysílá TV2. Boxer navrhuje, že by stanovení ceny za příjem TV2 mělo být kontrolováno buď politickými orgány nebo orgány na ochranu hospodářské soutěže.
(115)
Pokud jde o podporu na restrukturalizaci, některé strany kladou otázku, zda je TV2 skutečně v obtížích (ASK) a zda nejsou kompenzační opatření při nasyceném trhu příliš nedostatečná (FDA). Některé strany ale prohlašují, že o uživatelských poplatcích by bylo možno uvažovat, pokud je společnost v obtížích (DI, TDC). Některé považují období restrukturalizace za příliš dlouhé (Discovery). Jiné prohlašují, že zavedení uživatelských poplatků by nemělo být povoleno, pokud bude TV2 v roce 2012 hospodářsky stabilní společností.
(116)
K poplatkům hrazeným konečným uživatelem: některé strany (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) jsou názoru, že uživatelské poplatky povedou k tomu, že malé kanály budou vytlačeny ze stávajících balíčků placené televize, nebo k tomu, že zákazníci budou muset platit více.
(117)
Některé strany považují poplatek hrazený konečným uživatelem ve výši 25 DKK za příliš vysoký (FDA, TDC). FDA se také domnívá, že odvádění takových uživatelských poplatků není slučitelné s úlohou TV2 jako veřejnoprávní televizní společnosti.
VIII. POSOUZENÍ PODLE PŘEDPISŮ O STÁTNÍ PODPOŘE
1. Rozsah posouzení
(118)
Jak dokládá podání Dánska, nebyl oznámený plán restrukturalizace stažen. Dánsko prohlašuje, že opatření podpory nejsou nutná a že všechna opatření podpory budou zrušena, jakmile bude schválen plán restrukturalizace včetně poplatků hrazených konečným uživatelem a po TV2 se nebudou požadovat dodatečné platby vyplývající ze dvou předchozích rozhodnutí Komise, která se týkají TV2 (80). Jinými slovy, Komise dosud neobdržela od Dánska bezpodmínečné potvrzení, že tato opatření nejsou nadále součástí plánu restrukturalizace, a nespadají tak nadále do rámce formálního vyšetřování vedeného Komisí.
(119)
Jedinou výjimku představuje navrhovaná záruka při prodeji přenosové sítě, která nebude konkretizována, protože k prodeji již došlo, a záruka proto není nadále pro tento případ relevantní. Komise nadále nepovažuje toto opatření za opatření, které musí být oznámeno.
(120)
V následující části bude Komise proto nadále posuzovat zbývající oznámená opatření (půjčku, dočasnou úvěrovou facilitu a úvěrovou facilitu na restrukturalizaci) a úvěrovou facilitu na základě povolení podpory na záchranu, která zůstává v platnosti.
2. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(121)
V čl. 107 odst. 1 SFEU stojí:
„Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(122)
Aby byl čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno, aby opatření podpory bylo přičitatelné státu, bylo poskytnuto ze státních prostředků, ovlivňovalo obchod mezi členskými státy a narušovalo hospodářskou soutěž na společném trhu tím, že by poskytovalo některým podnikům selektivní hospodářské zvýhodnění. Uplatnění těchto podmínek na tento konkrétní případ je zkoumáno níže.
2.1 Státní prostředky
(123)
Podřízená půjčka a dočasné úvěrové facility v rámci původní podpory na záchranu a v rámci plánu restrukturalizace (81) zahrnují finanční prostředky uvolněné vládou se souhlasem dánského parlamentu Folketinget ze souhrnného rozpočtu Dánska, a představují tak státní prostředky.
(124)
Dánsko tvrdí, že úroková míra a poplatky odpovídají úrokové míře a poplatkům uplatňovaným na trhu v případě zdravých podniků. Uplatněním stejných podmínek na podnik v obtížích, jako je TV2, se Dánsko zříká státních prostředků. Důvodem tohoto tvrzení je skutečnost, že soukromý věřitel by zohlednil finanční potíže TV2 a buď by půjčku nebo úvěrovou facilitu vůbec neposkytl, nebo by tak učinil s úroky vyššími než v případě zdravých společností.
(125)
Komise shledává, že právo poskytnuté TV2 účtovat si od roku 2012 poplatky hrazené konečným uživatelem nepředstavují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Poplatky hrazené konečným uživatelem jsou soukromého původu (82) a jsou placeny přímo distributorovi jako odměna za možnost sledovat kanál TV2. TV2 musí vstoupit do běžných obchodních jednání s distributorem, aby byl její kanál zahrnut do digitálního balíčku, a dohodnout se na přijatelné odměně. Neexistuje žádné právní ustanovení, které by distributora nutilo zahrnout hlavní kanál TV2 do svého balíčku, protože povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) stanovená v článku 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání bude zrušena ihned po zavedení systému poplatků hrazených konečným uživatelem. Dánská vláda nemá nad poplatky hrazenými konečným uživatelem nebo jejich výší žádnou stálou kontrolu a nemůže jimi ani disponovat (83). Vláda není zapojena do stanovení cen, jež zůstává obchodním rozhodnutím TV2, poplatky pro TV2 nevybírá a ani je žádným způsobem nekontroluje či jimi nedisponuje.
(126)
Uživatelské poplatky nelze stavět na rovinu s účtováním koncesionářského poplatku, jak to požaduje SBS. SBS tvrdí, že uživatelské poplatky budou mít ve skutečnosti pro domácnosti stejný důsledek jako zvýšení koncesionářského poplatku, protože provozní balíčky distributorů budou vždy obsahovat TV2 Danmark. Tento vynucený prvek spolu se skutečností, že uživatelské poplatky lze změnit pouze změnou právních předpisů (84), by měl stačit k tomu, aby poplatky představovaly státní podporu (85). V tomto ohledu uvádí SBS judikaturu Soudního dvora ve věci Essent Netwerks (86).
(127)
Na rozdíl od předchozího systému koncesionářských poplatků v Dánsku, který Komise skutečně považovala za státní podporu (87), nejsou koneční uživatelé povinni hradit poplatky ze zákona, ale platí odměnu jako součást smluvního svazku, do kterého vstupují dobrovolně. Poplatky také nevybírá žádný veřejný subjekt, jak tomu bylo v případě koncesionářských poplatků, ale soukromý provozovatel Boxer a další soukromí distributoři na jiných platformách. V případech, kdy uživatelé poplatky neplatí, není stát zapojen do žádného vynucovacího opatření a distributor musí úhradu vymáhat občanskoprávní žalobou.
(128)
Skutečnost, že TV2 má právo účtovat si předplatné na základě změny koncese provedené ministerstvem kultury, nestačí k závěru, že jsou zapojeny státní prostředky. Nejedná se o případ státního zásahu, který by vedl ke ztrátě státních prostředků. V tomto ohledu není odkaz SBS na věc Essent Netwerks relevantní. Bod 73 uvedeného rozsudku stanoví rozdíl mezi situací ve věci Essent a ve věci Pearle (88) tím, že uvádí, že v prvním případě byl dotčený poplatek součástí politiky definované státními orgány. Aby Soudní dvůr věci odlišil, odvolává se ve věci Essent na zavedení poplatku zákonodárcem, ale neříká, že každý státní zásah pomocí právních předpisů vede automaticky k zapojení státních prostředků. To jasně vyplývá ze samotného uvedeného rozsudku ve věci Essent, protože bod 75 tohoto rozsudku dále odlišuje tento případ od věci Preussen Elektra, kde neexistoval žádný právní akt (a ve které nebyla shledána existence žádné státní podpory), který by stanovil dodavatelům elektřiny povinnost vykupovat elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie v jejich oblasti zásobování za minimální stanovené ceny. Soudní dvůr ve věci Essent stanoví, že dotčené podniky nebyly na rozdíl od situace ve věci Preussen Elektra (89) pověřeny, aby „spravovaly státní prostředky“. V dotčeném případě stát TV2 nevyzývá, aby spravovala státní prostředky. Změna v koncesi pouze uskutečňuje již existující právo na dodatečné zdroje příjmů (ohledně právních předpisů viz odd. 38a odst. 2 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání).
(129)
Komise proto soudí, že poplatky hrazené konečným uživatelem nemají dopad na státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2.2 Selektivní zvýhodnění
(130)
Příslušné státní prostředky poskytují TV2 hospodářské zvýhodnění v tom smyslu, že stejné finanční nástroje poskytnuté za tržních podmínek by znamenaly vyšší náklady na půjčku nebo vyšší poplatky, pokud by tržní subjekty vůbec souhlasily s poskytnutím dalších finančních prostředků příjemci v plánované výši. Podle podkladů předložených Dánskem k tomu žádný z nich nebyl ochoten.
2.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(131)
Uvedené prostředky umožní TV2 další působení na trzích, na nichž v současnosti působí. Tyto trhy zahrnují trh(y) prodeje a nákupu vysílacích práv, trh(y) služeb placené televize a trh televizní reklamy v Dánsku. Na těchto trzích si TV2 konkuruje s ostatními provozovateli televizního vysílání, jako jsou mimo jiné společnosti SBS nebo Viasat. Vyplývá z toho, že dotčená podpora tím, že upřednostňuje TV2, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na těchto trzích.
(132)
Na dotčených trzích, jako je trh nákupu a prodeje vysílacích práv a trh televizní reklamy pro výrobky z jiných členských států, které mají být prodávány v Dánsku, probíhá obchod mezi členskými státy (90). Někteří konkurenti společnosti TV2 Danmark A/S nadto vysílají své programy ze Spojeného království a/nebo mají dceřiné společnosti zapsané v obchodních rejstřících jiných členských států a plánovaná podpora může ovlivnit jejich rozhodnutí zůstat nebo zvýšit činnost na dánském trhu. Dotčená státní podpora proto ovlivňuje nebo může ovlivnit systém obchodu mezi členskými státy.
(133)
Protože je čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno posoudit restrukturalizační podpůrný balíček z hlediska jeho slučitelnosti s vnitřním trhem.
3. Povinnost pozastavení (standstill)
(134)
Dánsko dodrželo povinnost pozastavení uvedenou v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (91), protože opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace oznámilo a k dnešnímu dni je nezačalo uskutečňovat. Provádění podpory na záchranu povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008.
4. Slučitelnost státní podpory s vnitřním trhem
4.1 Právní základ
(135)
Slučitelnost opatření bude posuzována podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny. Použití čl. 106 odst. 2 SFEU na dotčená opatření v souvislosti s financováním veřejnoprávního televizního vysílání není analyzováno. Zatímco hlavním důvodem finančních obtíží TV2 je provozování veřejnoprávního televizního kanálu a neexistence obchodního modelu se stabilním zdrojem příjmů, nejsou opatření státní podpory omezena na provozování veřejné služby, ale jsou adresována TV2 jako skupině, tj. včetně jejích komerčních činností. Dánské orgány dále podrobně nedoložily, že opatření státní podpory jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU, a Komise neobdržela dostatečné informace k tomu, aby mohla provést posouzení podle čl. 106 odst. 2 SFEU ve spojení se sdělením o vysílání (92).
(136)
Pokyny umožňují poskytnout podporu na záchranu jako dočasnou pomoc podnikům v obtížích čekajícím na vypracování plánu restrukturalizace nebo jako řešení naléhavé krizové situace s likviditou. Podle bodu č. 26 pokynů se lhůta pro ukončení podpory prodlužuje do té doby, dokud Komise o tomto plánu neučiní rozhodnutí. Skutečnost, že podpora na záchranu TV2 se stále provádí, je v souladu s tímto ustanovením, protože TV2 předložila plán restrukturalizace včas.
(137)
Podpora na restrukturalizaci musí být založena na uskutečnitelném a vnitřně provázaném plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v přiměřeném časovém rámci. Restrukturalizace obvykle zahrnuje následující prvky: restrukturalizaci všech aspektů fungování společnosti, reorganizaci a racionalizaci činností podniku včetně ukončení ztrátových činností a finanční restrukturalizaci. Restrukturalizace, je-li při ní čerpána státní podpora, se nemůže omezovat na vyrovnání ztrát z minulosti, aniž by se zabývala jejich příčinami. Restrukturalizace musí být dále alespoň částečně financována z vlastních prostředků společnosti. Za účelem omezení rušivých dopadů podpory musí být přijata kompenzační opatření. Komise v následující části prošetří, zda jsou tyto podmínky splněny.
4.2 Způsobilost - podnik v obtížích
(138)
Podle bodu č. 9 pokynů se za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníků/akcionářů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. Bod č. 11 pokynů uvádí určitá kritéria, podle nichž je podnik považován za podnik v obtížích, i když není splněna žádná z podmínek stanovených v bodě č. 10 pokynů. Bod č. 11 stanoví, že „podnik v obtížích je v každém případě způsobilý k podpoře pouze v případě, že prokazatelně není schopen se zotavit z vlastních zdrojů ani z prostředků, které získá od svých vlastníků/akcionářů či společníků nebo z tržních zdrojů“.
(139)
Komise dochází k závěru, že v době oznámení plánu restrukturalizace TV2 takovým podnikem v obtížích byla. Dokládají to číselné údaje v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a ještě zřetelněji to vyplývá z údajů uvedených v 36. až 42. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, které byly předloženy později v lednu 2010 a které vykreslují obrázek společnosti se ztrátami, klesajícím podílem na trhu, rostoucím zadlužením a mimořádně záporným peněžním tokem, a to z důvodů klesajících příjmů z reklamy, neúspěšných investic a rostoucích úroků. I když se později ukázalo, že společnost byla v roce 2008 ve skutečnosti zisková, jak se její konkurenti domnívali (odhad z konce března 2008 stále ukazoval na […] ve výši […] milionů DKK), jednalo se o mírný zisk, který sám o sobě nemění nic na tom, že bez vnějšího financování by společnost nebyla schopna pokračovat v činnosti. Soukromé úvěry, které měla společnost k dispozici, byly krátkodobé a mohly být kdykoliv zrušeny. Společnost měla naléhavou potřebu hotovosti, kterou nemohla vyřešit z vlastních prostředků.
(140)
Nemohla ani získat vnější financování. Existovalo nebezpečí, že krátkodobé úvěrování bude pozastaveno. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, požádala hlavní financující banka TV2, tj. banka […], v roce 2008 o snížení své půjčky a úvěrových facilit. K doplnění potíží TV2, jež zahrnovaly dokonce zatížení jejích vlastních nemovitostí v Odense hypotékou, předložilo Dánsko doklady o tom, že rovněž další banky odmítly poskytnout TV2 dlouhodobé půjčky (viz 44. bod odůvodnění a násl. tohoto rozhodnutí). Banky poukazovaly na slabé stránky cyklického zdroje příjmů TV2, který byl založen na příjmech za vysílání reklamy a který byl jako obchodní model považován za neudržitelný. Neuzavřená soudní řízení k potížím jen přidala. Výsledkem bylo, že se financování TV2 ve stoupající míře klonilo ke krátkodobým, a tudíž nestabilním závazkům. Jinými slovy, TV2 nebyla ve smyslu bodu č. 11 pokynů schopna zotavit se z tohoto stavu pomocí prostředků, které by se daly získat z tržních zdrojů.
(141)
Podání konkurentů tato zjištění nezpochybňují. Pro úplnost je nutno zmínit, že pokyny nevyžadují, aby společnost byla ve skutečném úpadkovém řízení. Podpora může být naopak za přísných podmínek poskytnuta právě proto, aby se tomu předešlo.
(142)
Pokud jde o tvrzení konkurentů, že TV2 je ziskovou společností nebo by se jí mohla stát, výše uvedené výsledky TV2 ukazují, že společnost vykázala v roce 2008 zisk, ale na rozdíl od domněnky společnosti Viasat v roce 2009 vykázala ztrátu ve výši 27 milionů DKK, což se značně rozchází s odhadem Viasat ohledně zisku ve výši 249 milionů DKK. Zisk za rok 2010 je také odhadován jako značně nižší, než domnívala Viasat. Komise neshledala žádné chyby v metodice používané TV2 a její poradenskou společností PriceWaterhouse Coopers (viz také 41. bod odůvodnění).
(143)
Pokud jde o studii úvěrového ratingu TV2 předloženou společností Viasat a vypracovanou společností Audon Partners (93), podle které TV2 mohla úvěr získat, jednání bank ukazuje zcela jiný obrázek. Analýza k tomu vychází pouze z údajů a předpokladů, které nebyly u TV2 ověřeny. Některé z těchto údajů jsou zcela odtrženy od reality, jak to dokládají číselné údaje za rok 2009 a 2010. Zpráva sama zdůrazňuje, že se nejedná o analýzu v plném rozsahu (protože s TV2 nebyl navázán ze zřejmých důvodů žádný kontakt) a že použitý model je z tohoto důvodu omezený (94).
(144)
Skutečnost, že společnost čerpala z úvěrové facility v rámci podpory na záchranu méně, než by mohla, neznamená, že ji nelze považovat za podnik v obtížích. Bylo by absurdní označit příjemce podpory na záchranu a restrukturalizaci za nezpůsobilého pro podporu, protože se opatření na úsporu nákladů a další opatření plánovaná později v plánu restrukturalizace ukazují jako úspěšná a pomáhají společnosti řešit její finanční potíže při značném využití jejích vlastních zdrojů. To by ovšem mohlo vést k tomu, že v určitém okamžiku přestane být probíhající státní podpora nutná, což bude probráno níže (viz 149. bod odůvodnění). V každém případě byla úvěrová facilita vždy nastavena tak, aby k ní měla společnost přístup jen v případě prokázané potřeby. Bylo tomu tak z důvodu udržení podpory na nezbytně nutné výši a jednání TV2, která se snažila provést restrukturalizaci co možná nejvíce za použití svých vlastních prostředků, je v souladu s tímto požadavkem.
(145)
Dále je nutno zdůraznit, že četná nařčení ze strany Viasat a SBS ohledně toho, že si TV2 svou křehkou finanční situaci způsobila sama špatnými manažerskými rozhodnutími nebo pochybnými investicemi, nejsou z hlediska způsobilosti podle pokynů podstatná, protože pokyny se neptají po příčině finančních potíží příjemce podpory, ale snaží se pouze zjistit, zda je příjemce podpory skutečně podnikem v obtížích.
(146)
Konkurenti rovněž v tomto ohledu tvrdili, že potíže TV2 ve velké míře pocházejí z veřejnoprávního kanálu a že úprava vnitřních nákladů a cen za převod programů mohou tento stav napravit. Komise ale nepovažuje tento argument za relevantní v situaci, kdy je podpora poskytnuta skupině jako takové, a to včetně její komerční činnosti. Komise však podotýká, že TV2 vede oddělené a auditované účetnictví pro veřejnou službu a pro ostatní činnosti a má plně zdokumentovanou a auditovanou politiku stanovení cen za převody programů, která je poměrně jednoduchá, transparentní a snaží se podat přesný obrázek různých činností založených na převodních cenách v tržním smyslu.
(147)
U vnějších faktorů Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 %. U vývoje reklamního trhu zúčastněné strany souhlasí s tím, že příjem TV2 z vysílání reklamy klesl v roce 2008 o 19 %. Viasat a SBS ale nesprávně chápou prognózu Dánska ohledně budoucího vývoje reklamního trhu. Na rozdíl od toho, jak to pochopily, Dánsko neodhadovalo, že reklamní trh bude v období 2009-2013 klesat o 10 % každý rok, ale pouze uvedlo, že očekává, že reklamní trh bude […].
(148)
Pokud jde o tvrzení, že by koncesionářské poplatky poskytované regionálním televizním stanicím měly být zahrnuty do posouzení finanční situace TV2, Komise soudí, že koncesionářské poplatky financují programovou produkci regionálních provozovatelů vysílání a mají význam pouze v tomto spojení. V tomto ohledu Komise poznamenává, že regionální stanice TV2 jsou na TV2 nezávislé a podle dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání mají své vlastní závazky veřejné služby, za které jsou financovány z koncesionářských poplatků. Pokud jde o tvrzení SBS, že diváci budou za program platit dvakrát, je nutno zdůraznit, že jedna z plateb, a to předplatné na hlavní kanál TV2, vyplývá z volby zákazníka a u ní bylo shledáno, že neobsahuje žádnou státní podporu. V každém případě bylo výše doloženo, že TV2 jako skupina byla podnikem v obtížích, jenž naléhavě potřeboval financování, protože nebyl schopen získat vnější financování od bank. Zahrnovalo to každý možný zisk vyplývající z její povinnosti vysílat tyto programy.
(149)
Tíživá situace TV2 se ovšem prodejem televizní přenosové sítě změnila. TV2 použila výnos z prodeje přenosové sítě na splacení části svého dluhu a jak je zřejmé z číselných údajů uvedených v 62. až 64. bodě odůvodnění, finanční vyhlídky se značně zlepšily. Trendy na reklamním trhu jsou také příznivější (95). TV2 byla schopna splatit státní půjčku, kterou vyčerpala z podpory na záchranu. TV2 sice čeká na výsledek probíhajících řízení ve věcech státní podpory a na schválení plánu restrukturalizace, domnívá se ale, že má zajištěno dostatečné financování až do ledna 2012, kdy vstoupí v platnost předplatné (96).
(150)
Vzhledem k této nové situaci Komise soudí, že TV2 nelze v současnosti nadále považovat za podnik v obtížích. Neexistuje proto potřeba žádného opatření podpory nad rámec schválený tímto rozhodnutím a oznámené a neuskutečněné půjčky a úvěrové facility obsažené v plánu restrukturalizace musí být zrušeny. Ze stejného důvodu musí být ukončena také stávající podpora prováděná v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu.
4.3 Obnova dlouhodobé životaschopnosti
(151)
Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí obnovit životaschopnost společnosti v přiměřené lhůtě. Plán restrukturalizace popisuje okolnosti, které způsobily obtíže společnosti, jako okolnosti, které byly zapříčiněny novými činnostmi, jež se neukázaly jako ziskové, a rostoucí nerentabilností veřejnoprávního kanálu. Podle názoru Komise řeší plán restrukturalizace tyto otázky odpovídajícím způsobem.
(152)
Komise bere na vědomí, že plán restrukturalizace obsahuje finanční a provozní restrukturalizační opatření, která ve spojení se změněným obchodním modelem umožní společnosti stát na vlastních nohou. V tomto ohledu Komise zaprvé zaznamenává, že požadavek obsažený v plánu restrukturalizace ohledně prodeje aktiv vyústil v úspěšný prodej přenosové sítě, který poskytl TV2 dostatečné finanční prostředky na splacení jejího dluhu. TV2 rovněž dne 4. října 2010 splatila podporu čerpanou z facility podpory na záchranu. Společnost sama uvádí, že má dnes dostatečné prostředky na překlenutí období do přijetí poplatků hrazených konečným uživatelem (97). K dlouhodobé životaschopnosti podniku také přispějí další opatření v podobě úspor nákladů (viz 47. a 48. bod odůvodnění).
(153)
Společnost také přestává se ztrátovými činnostmi a v roce 2008 prodala skupině SBS ztrátové provozování své rozhlasové stanice.
(154)
Společnost předpokládá, že vyřeší strukturální potíže, které vedly k jejím potřebám likvidity, tím, že jí bude od ledna 2012 povoleno účtovat si předplatné. Nedostatečná ziskovost veřejnoprávního kanálu je zapříčiněna jeho závislostí na jednom zdroji příjmů v podobě příjmů za vysílání reklamy, které jsou cyklické a citlivé na hospodářský kontext. Dokládají to také reakce bank, které odmítly poskytnout financování kvůli svým obavám ohledně trendů na reklamním trhu a pochybnostem o schopnosti TV2 vytvářet zisk. Nový obchodní model zajistí TV2 stabilnější základ příjmů tím, že si společnost bude účtovat předplatné za sledování svého hlavního kanálu. TV2 odhaduje, že dodatečný příjem z poplatků hrazených konečným uživatelem dosáhne v roce 2012 částky […] milionů DKK. Na rok 2012 také předvídá pro skupinu […]. Komise zaznamenává, že kromě […]druhý zdroj příjmů v podobě poplatků hrazených konečným uživatelem zajistí, že společnost bude méně zranitelná z hlediska poklesů v rámci cyklických činností. Komise zaznamenává, že opatření na dosažení obratu k lepšímu pocházejí z plánu restrukturalizace jako takového a ne z vnějších faktorů.
(155)
Původně oznámená doba trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2012 překlenuje téměř čtyřleté období. Tak dlouhé období bylo zvoleno proto, že dánská vláda byla přesvědčena, že po zavedení nového obchodního modelu a prvních praktických zkušenostech s ním budou banky opět ochotny půjčovat TV2 finanční prostředky, tj. období bylo zvoleno dostatečně dlouhé, aby bylo možno tuto zkušenost získat. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že přijetím tohoto rozhodnutí bude veškerá podpora zrušena (viz výše), se dánská vláda nyní domnívá, že by se zrušením všech opatření podpory mělo být ukončeno také období restrukturalizace.
(156)
Komise zastává jiný názor. Podle pokynů má restrukturalizace vyústit v návrat společnosti k dlouhodobé životaschopnosti. Komise se domnívá, že období restrukturalizace trvá až do okamžiku, dokud společnost neprovede všechna restrukturalizační opatření, jež takovou dlouhodobou životaschopnost zajišťují. I když všechna opatření státní podpory budou přijetím tohoto rozhodnutí okamžitě ukončena, nebude v tomto okamžiku zajištěna obnova dlouhodobé životaschopnosti TV2, protože jí stále chybí udržitelný obchodní model. Takový obchodní model vznikne pouze zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je také hlavním restrukturalizačním opatřením, které je přímo zaměřeno na řešení nejvážnější příčiny finančních potíží TV2. Komise proto dochází k závěru, že období restrukturalizace dospěje ke svému konci dne 31. prosince 2012 nebo v okamžiku, kdy TV2 bude mít možnost účtovat si předplatné od konečného uživatele, pokud k tomu dojde před 31. prosincem 2012. V současné době se zdá, že TV2 má právní nárok účtovat si uživatelské poplatky, pouze pokud dojde ke změně její licence (současný dánský zákon o rozhlasovém a televizním vysílání sice již umožňuje, aby si TV2 účtovala poplatky hrazené konečným uživatelem, ale její současná licence to nepovoluje).
4.4 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(157)
Podle bodu č. 38 pokynů je za účelem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na podmínky obchodování, aby sledované přínosy převážily zápory, nutno přijmout kompenzační opatření. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu. Podle bodu č. 40 pokynů musí být opatření úměrná rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniky na trzích, na kterých působí.
(158)
Závazek nezahajovat vysílání žádných nových kanálů (tj. omezit přítomnost na trhu) lze v zásadě považovat za kompenzační opatření, protože vyřazuje TV2 ze soutěže o získání nových zákazníků, a je tak pro její konkurenty výhodný. Zahájení vysílání nových komerčních kanálů by bylo pro TV2 prospěšné, protože by kanály byly financovány ze stálého zdroje příjmů založeného na necyklickém předplatném a protože by skupině poskytovaly nutný příjem, který by částečně vyrovnával záporné výsledky vykazované veřejnoprávním kanálem. Podle analýzy trhu přiložené k plánu restrukturalizace trh placené televize roste (98). Konkurenti TV2 ale tvrdí, že TV2 možnost otevírat nové komerční kanály v žádném případě neměla, protože trh byl nasycen.
(159)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že sami konkurenti TV2 zahájili v roce 2009 vysílání nových kanálů (SBS zahájila vysílání kanálu 6erene, Canal Digital zahájí vysílání sportovního kanálu, Viasat zahájila vysílání nového kanálu dne 23. března 2009 a skupina TV4 zahájila vysílání kanálu Canal 9 v červenci 2009).
(160)
Dánsko také potvrdilo, že kvůli restrukturalizaci nebude TV2 povoleno zahájit vysílání rozhlasových stanic (99). Tento závazek je velmi důležitý v tom smyslu, že se připravuje veřejná soutěž na udělení licence na provozování nové rozhlasové stanice FM 4. Dánsko původně vyjádřilo zájem na tom, aby se této veřejné soutěže TV2 mohla zúčastnit, ale později potvrdilo, že k této nabídce nedojde vzhledem k probíhajícímu šetření Komise ve věci plánu restrukturalizace, a to bez ohledu na skutečnost, že v této záležitosti již byly připraveny plány. Jinými slovy, na rozdíl od toho, co tvrdí konkurenti, prokázal závazek nezahajovat vysílání nových kanálů, že má skutečný význam, a představuje pro společnost oběť. Komise soudí, že tento závazek je důležitý s ohledem na bod č. 46 pokynů, podle nějž nesmí být podpora použita na financování nových investic, které nejsou nezbytně nutné pro obnovení životaschopnosti podniku
(161)
Komise také soudí, že navrhovaná kompenzační opatření jsou přiměřená rušivým důsledkům opatření podpory. Je nutno zdůraznit, že tato opatření budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí. V tomto ohledu by Komise chtěla upozornit, že žádné z oznámených restrukturalizačních opatření podpory nebylo nebo nebude prováděno. Jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění a násl., přijetím tohoto rozhodnutí bude také zrušena facilita podpory na záchranu. Znamená to, že společnost nebude dostávat žádnou státní podporu. Stávající platby v rámci facility podpory na záchranu byly ovšem omezené (z dostupné částky ve výši 1 miliardy DKK bylo vyčerpáno 223 milionů DKK). Většina podpory byla ve skutečnosti čerpána jako podpora na záchranu (z částky 223 milionů DKK bylo 208 milionů DKK čerpáno do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního záchranného období) a všechny finanční prostředky skutečně čerpané z úvěrové facility byly již státu splaceny. Také částka skutečně čerpaná z úvěrové facility, tj. 223 milionů DKK, není vzhledem k obratu TV2 v roce 2008 ([…] %) nepřiměřená. Vzhledem k uvedenému nepovažuje Komise za nutné žádat od Dánska a příjemce podpory další kompenzační opatření. Z tohoto důvodu nevidí Komise žádnou potřebu dalších kompenzačních opatření, jak navrhují konkurenti.
(162)
Komise ale nesouhlasí s návrhem Dánska, že by tento závazek měl skončit, jakmile všechna opatření podpory dospějí ke svému konci (100). Zaprvé, Dánsko samo stanovilo delší období restrukturalizace, a to do 31. prosince 2012. Zadruhé, v pokynech není nikde uvedeno, že doba trvání kompenzačního opatření musí být stejná jako doba trvání probíhajících opatření podpory. Zatřetí, plán restrukturalizace je postaven na výchozím předpokladu, že společnost bude mít přístup k vnějšímu financování až tehdy, až budou v roce 2012 zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem, a až tehdy bude obnovena její dlouhodobá životaschopnost. Samo Dánsko tvrdilo, že opatření podpory, včetně facility v rámci podpory na záchranu, která je stále prováděna, budou nutná k řešení nedostatku likvidity až do doby, kdy bude pro veřejnoprávní kanál zaveden stabilnější obchodní model. Funkce facility v rámci podpory na záchranu tak spočívala v udržování společnosti nad vodou až do začátku uplatňování nového obchodního modelu. Na tomto základě Komise neshledává, že by závazek kompenzačního opatření měl skončit s ukončením podpory nebo přijetím tohoto rozhodnutí. Komise považuje ale za uskutečnitelné, aby povinnost nezahajovat vysílání nových kanálů skončila dříve, než skončí období plánu restrukturalizace (tj. 31. prosince 2012), a to konkrétně v okamžiku, kdy budou zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem (změnou licence) a TV2 bude oprávněna si je účtovat.
4.5 Podpora omezená na minimum
(163)
Podle bodu č. 43 pokynů musí být výše a míra podpory omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace. Smyslem tohoto ustanovení je, aby společnost neměla na konci restrukturalizace nadbytek prostředků, který by mohla použít pro agresivní chování na trhu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniky. Takové přispění musí být skutečné a nesmí zahrnovat očekávané budoucí výnosy, jako je peněžní tok. Musí být co nejvyšší a v případě velkých podniků musí dosáhnout nejméně 50 %. Komise považuje TV2 za velký podnik ve smyslu pokynů.
(164)
Komise nesdílí názor dánské vlády, že jakékoliv náklady, a zejména opatření na úsporu nákladů, představují automaticky restrukturalizační opatření. Společnost může mít při šetření nákladů výdaje. Úspory nákladů v podobě popsané Dánskem v tomto konkrétním případě nepředstavují samy o sobě restrukturalizační náklady. Dánsko předložilo seznam „klasických“ restrukturalizačních nákladů ve výši […] milionů DKK, které zahrnují náklady spojené s transakcí při prodeji přenosové sítě ([…] milionů DKK), náklady spojené s přechodem na nový obchodní model ([…] až […] milionů DKK), náklady na ukončení zaměstnaneckých smluv, právní výlohy a náklady na poradenství ([…] milionů DKK). Komise uznává tyto náklady za restrukturalizační.
(165)
Podle ustálené praxe Komise zahrnují restrukturalizační náklady všechny mimořádné výdaje vzniklé kvůli návratu podniku k životaschopnosti, ale ne běžné provozní náklady vzniklé během období restrukturalizace. Tento konkrétní případ se týká potíží s likviditou, kterou společnost potřebuje k překlenutí přechodného období do zavedení nového, udržitelného obchodního modelu. Jak bylo zdůrazněno výše, TV2 byla ve skutečné finanční nouzi, protože neměla přístup k vnějšímu financování. V tomto zvláštním případě, který se týká čistě finančního restrukturování do doby, než společnost přejde na stabilnější podnikatelský plán, může Komise uznat také tuto potřebu financování za restrukturalizační náklad. Nutný dočasný prvek pro vyrovnávání finančního nedostatku poskytla úvěrová facilita v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu (1 miliarda DKK). Tato facilita byla ale jen přechodná a TV2 k ní měla přístup, pouze pokud prokázala finanční potřebu potvrzenou vnějším auditorem. TV2 nakonec z úvěrové facility příliš nečerpala (jen […] % z celkové dostupné částky). Většina použitého úvěru ([…] milionů DKK) byla kromě toho čerpána během období, na něž se vztahuje rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, tj. během šestiměsíčního záchranného období před předložením plánu restrukturalizace.
(166)
TV2 přispěla k výše uvedeným restrukturalizačním nákladům prodejem aktiv v podobě prodeje přenosové sítě za částku 640 milionů DKK a vnějším financováním v podobě zastavení svých nemovitostí v Odense za částku 80 milionů DKK. Přispění ve výši 720 milionů DKK značně přesahuje prahovou hodnotu 50 %, jež platí pro velké podniky. Jak je uvedeno výše, TV2 použila výnos z prodeje sítě na snížení svého zadlužení. Takto vynaložené finanční prostředky nelze použít k jiným účelům. Z výše uvedeného je zřejmé, že všechna opatření podpory budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí a nebudou zavedena žádná nová opatření podpory kromě těch, která byla oznámena v rámci plánu restrukturalizace (viz 150. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Neexistuje proto žádné nebezpečí ve smyslu bodu č. 45 pokynů, že by společnosti zůstal jakýkoliv nadbytek prostředků z podpory, než co bylo nezbytně nutné.
4.6 Ostatní podmínky
(167)
Podle bodu č. 46 pokynů může Komise ve snaze zajistit, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, požadovat, aby členský stát sám přijal dodatečná opatření.
(168)
Komise bere na vědomí tvrzní předložená Dánskem během formálního vyšetřovacího řízení a záměr vyjádřený příjemcem podpory v podkladových dokumentech, že plán restrukturalizace má umožnit TV2 využívat obchodních příležitostí stejně jako její protějšky a účtovat si předplatné. Dánsko a TV2 dále zdůrazňují, že současná vysoká míra vlastního kapitálu TV2 s mírou solventnosti (a čistým úročeným dluhem), které jsou značně vyšší (nižší) než u konkurentů, jsou nutné pouze z důvodu nejistot spojených s neuzavřenými řízeními ve věcech státní podpory a obchodním modelem. Jak TV2, tak Dánsko vyjadřují všeobecnou vůli uvést kapitálovou strukturu zpět do souladu s protějšky TV2, jakmile budou ukončena vyšetřování ve věci státní podpory.
(169)
Komise ze své strany nevidí žádný důvod, aby TV2 měla kapitálovou strukturu odlišnou od kapitálové struktury svých protějšků, jakmile bude vyřešena otázka obchodního modelu a neuzavřených soudních řízení. Kapitálová struktura založená na (uměle) vysokém vlastním kapitálu je pro společnost výhodná, protože jí umožňuje získat financování za relativně nízkých úrokových sazeb. Ve stejné míře je důležité, aby TV2 uvedla svou kapitálovou strukturu zpět na úroveň, která zajistí, že nedochází k narušení hospodářské soutěže. Komise by si přála, aby se TV2 vrátila k běžné kapitálové struktuře spíše vyplacením dividend státu než agresivním zvětšením své rozvahy dluhovým financováním.
4.7 Monitorování a výroční zpráva
(170)
V souladu s body č. 49 a 50 pokynů se Dánsko zavázalo podat Komisi zprávu nejpozději do šesti měsíců po schválení podpory.
4.8 Antitrustové záležitosti
(171)
Komise bere na vědomí, že jeden z konkurentů TV2 podal žalobu za porušení antitrustových předpisů v souvislosti s plánovaným zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Komise si je vědoma, že aspekty podpory porušující jiná zvláštní ustanovení Smlouvy než ustanovení o státní podpoře mohou být do té míry nerozlučně spjata s předmětem podpory, že je nemožné posuzovat je odděleně (101). Soudní dvůr zdůraznil, že povinnost zajistit důsledné uplatňování předpisů o státní podpoře spolu s ostatními ustanoveními Smlouvy je o to více nutná v případech, kdy tato ustanovení mají za cíl zajistit nerušenou hospodářskou soutěž. Soudní dvůr ve své judikatuře přesto uznává, že se u řízení v oblasti státní podpory a řízení v oblasti porušení antitrustových předpisů jedná o dvě na sobě nezávislá řízení, z nichž se každé řídí zvláštními předpisy. Soud prohlásil, že „při přijímání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory se společným trhem není Komise povinna vyčkat na výsledek souběžně probíhajícího řízení zahájeného podle nařízení č. [1], pokud dospěje k závěru založenému na hospodářské analýze situace a bez zjevného pochybení při posuzování skutečností, že příjemce podpory neporušil články [101 a 102 SFEU]“ (102). Komise tak nemusí vyčkat, až bude řízení ve věci porušení antitrustových předpisů formálně uzavřeno, aby přijala své rozhodnutí ve věci státní podpory.
(172)
Komise by ráda zdůraznila, že v tomto konkrétním případě není důvodem podání žaloby za porušení antitrustových předpisů podpora jako taková (facilita podpory na záchranu) ale jiný prvek plánu restrukturalizace (poplatky hrazené konečným uživatelem). Poplatky hrazené konečným uživatelem budou zavedeny počátkem roku 2012 pomocí změny podmínek koncese TV2, tj. po zrušení facility podpory. Je nutno také zohlednit skutečnost, že k největšímu čerpání podpory došlo během záchranného období, bylo povoleno v rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu ze dne 4. srpna 2008 a celá podpora bude zrušena, jakmile toto rozhodnutí vstoupí v platnost.
(173)
Pokud je nutno chápat žalobu za porušení antitrustových předpisů a připomínky třetí strany v tomto řízení také jako stížnost na skutečnost, že se TV2 stane placeným televizním kanálem, stačí prohlásit, že pouhé zavedení uživatelských poplatků za sledování hlavního kanálu nemůže představovat porušení antitrustových právních předpisů. Když se hlavní kanál TV2 stane placeným televizním kanálem, povede to ke vstupu tohoto kanálu na trh placené televize. Vstup hlavního kanálu TV2 bude mít s největší pravděpodobností dopad pouze na konkurenty působící na tomto trhu a povede to např. k tomu, že některé subjekty tento trh opustí (přestanou být v balíčcích placených televizních kanálů), nebo k tomu, že budou muset snížit své ceny. Tyto důsledky jsou ovšem běžnými důsledky, když na trh vstoupí životaschopný konkurent. Pouhá skutečnost, že jsou zavedeny uživatelské poplatky a že to zvýší konkurenci, proto nepředstavuje porušení článků 102 a 106 SFEU.
(174)
Stěžovatel a někteří další konkurenti v připomínkách třetích stran tvrdí, že plánované zavedení tzv. „výlučné karty TV2“ bude mít údajně protisoutěžní důsledky a také zvýhodní distributora Boxer. Model „výlučné karty TV2“ v krátkosti znamená, že zákazníci budou moci přijímat TV2 bezplatně, pokud si nezakoupili jiné služby placené televize. Podle stěžovatele bude tak mít výlučná karta TV2 údajně odrazující vliv na zákazníky, kteří plánují zakoupit placené televizní vysílání, a to na úkor konkurentů TV2. Jelikož Dánsko navrhovanou výlučnou kartu TV2 stáhlo, tvrzení, že tato karta poruší či neporuší antitrustové předpisy, ztrácejí zcela na významu, a nemohou proto mít vliv na přípustnost plánu restrukturalizace.
(175)
Pokud jde o obavy některých konkurentů, že by podpora jako taková mohla být využita k agresivnímu jednání na trhu, Komise by ráda zdůraznila, že neexistují žádné náznaky, že by státní podpora jako taková měla za následek porušení jiných ustanovení SFEU nebo že by vedla TV2 k tomu, aby se automaticky začala chovat protisoutěžně.
(176)
Komise soudí, že oznámený plán restrukturalizace je v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny Komise k záchraně a restrukturalizaci, a to za následujících podmínek.
(177)
Jelikož se společnost po prodeji přenosové sítě nachází v lepším finančním stavu, Komise soudí, že nesmí být prováděno žádné opatření podpory z plánu restrukturalizace (půjčka a úvěrová facilita) a že stávající úvěrová facilita (povolená rozhodnutím Komise N 287/08 ze dne 4. srpna 2008) musí být zrušena s okamžitým účinkem ke dni přijetí tohoto rozhodnutí. Komise bere na vědomí, že původně oznámená záruka za prodej přenosové sítě není nadále relevantní vzhledem ke skutečnosti, že se prodej sítě uskutečnil bez ní.
(178)
Komise bere dále na vědomí závazek Dánska, že se kompenzační opatření nezahajovat vysílání žádných nových kanálů týká jak televizních, tak rozhlasových kanálů. Toto opatření musí zůstat v platnosti až do 31. prosince 2012 nebo do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem, pokud si příjemce podpory bude moci účtovat tyto poplatky před tímto dnem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je považováno za okamžik, kdy TV2 získá právní nárok podobnou odměnu požadovat.
(179)
Komise bere na vědomí závazek Dánska pověřit nezávislého finančního odborníka, aby srovnal kapitálovou strukturu TV2 s kapitálovou strukturou jiných mediálních společností, a upravit tuto strukturu v případě, kdy by se výrazně lišilo od mediánu nebo průměru relevantní skupiny protějšků TV2. Pokud by existovaly zásadní důvody kapitál neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Za předpokladu plného souladu s plánem restrukturalizace v podobě oznámené dne 4. února 2009 a při dodržení podmínek stanovených v článcích 2, 3 a 4 je facilita, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila jako podporu na záchranu ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Ke dni přijetí tohoto rozhodnutí musí být facilita podpory na záchranu, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, zrušena. Nesmí být prováděno žádné z ostatních opatření podpory, která Dánsko oznámilo Komisi dne 4. února 2009.
Článek 3
Kompenzační opatření navržené Dánskem, které zakazuje TV2 zahájit vysílání nových televizních nebo rozhlasových kanálů, musí zůstat v platnosti až do oznámeného konce restrukturalizačního období dne 31. prosince 2012. Pokud však bude TV2 povoleno vybírat poplatky za předplatné (poplatky hrazené konečným uživatelem) před tímto dnem, povinnost nezahajovat vysílání nových rozhlasových a televizních kanálů přestává k tomuto dni platit.
Článek 4
Dánská vláda pověří na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od mediánu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, upraví dánská vláda kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 tak, aby případnou odchylku napravila.
Článek 5
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Dánsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
SKLEP KOMISIJE
z dne 20. aprila 2011
o državni pomoči št. C 19/09 (ex N 64/09), ki jo Danska namerava izvajati v zvezi s prestrukturiranjem TV2 Danmark A/S
(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 2614)
(Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/109/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (1) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (2), in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
Komisija je 4. avgusta 2008 obvestila Dansko o svojem sklepu, da ne bo vložila ugovora zoper pomoč za reševanje, ki naj bi se odobrila TV2 Danmark A/S v obliki posojila v skupni vrednosti 1 000 milijonov DKK (v nadaljnjem besedilu: sklep o pomoči za reševanje) (3). V tem sklepu je bilo ugotovljeno, da je bila načrtovana pomoč v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES, ki je postal člen 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter zlasti s pravili, določenimi v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (4) (v nadaljnjem besedilu: Smernice).
(2)
Komisiji je bilo treba v skladu s sklepom o pomoči za reševanje in Smernicami zagotoviti načrt prestrukturiranja ali načrt za likvidacijo ali dokaz, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno najpozneje v šestih mesecih po odobritvi ukrepa pomoči za reševanje, tj. najpozneje do 4. februarja 2009.
(3)
Danska je 4. februarja 2009 v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES, ki je postal člen 108(3) PDEU, Komisijo obvestila o načrtu prestrukturiranja v zvezi s TV2 Danmark A/S.
(4)
Z dopisom z dne 2. julija 2009 je Komisija Dansko obvestila, da bo v zvezi s pomočjo začela postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES, ki je postal člen 108(2) PDEU.
(5)
Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (5). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe.
(6)
Komisija je od zainteresiranih strani prejela naslednje pripombe.
-
1. 10. 2009
TDC A/S in YouSee
-
1. 10. 2009
Canal Digital Danmark
-
1. 10. 2009
MTV Networks
-
2. 10. 2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2. 10. 2009
Boxer TV
-
2. 10. 2009
Discovery Networks Nordic
-
2. 10. 2009
TV2 Danmark (upravičenka do pomoči)
-
2. 10. 2009
MTG Viasat (ki je v dopisu z dne 15. oktobra 2009 predložila nadaljnje priloge)
-
2. 10. 2009
Danish Cable Television Association
-
2. 10. 2009
SBS Broadcasting Networks Ltd in SBS TV A/S
-
7. 10. 2009
Telia Stofa A/S
(7)
Danski jih je posredovala 27. oktobra 2009. Pozna pripomba strani Telia Stofa je bila Danski posredovana 30. novembra 2009. Danski je bila dana priložnost, da se odzove, njene pripombe pa so bile prejete v dveh dopisih, ki sta obravnavala različne vidike pripomb tretjih strani: v dopisu z dne 29. januarja 2010, prejetim preko stalnega predstavništva in registriranim kot prejetim dne 23. februarja 2010, ter v dopisu z dne 29. marca 2010, registriranim kot prejetim dne 30. marca 2010, s prilogami k navedenemu dopisu, ki so bile pozneje registrirane kot prejete dne 14. aprila 2010. Danska vlada je 8. junija 2010 zagotovila nekatere nadaljnje informacije o sprejetju novega sporazuma o medijski politiki za obdobje 2011-2014.
(8)
TV2 Danmark A/S je 9. junija 2010 predložila informacijski memorandum o prodaji oddajnega omrežja TV2.
(9)
Komisija je imela 8. junija 2010 sestanek z upravičenko do pomoči, tj. družbo TV2 Danmark A/S. Komisija je v okviru nadaljnjega ukrepanja po sestanku Danski 30. junija 2010 poslala vprašanja, odgovore nanje pa je Danska predložila 9. julija 2010.
(10)
Družba Viasat je predložila nadaljnje informacije po e-pošti 26. maja 2010 ter v dopisih, ki sta bila registrirana kot prejeta 1. junija 2010 in 6. julija 2010.
(11)
Danska je 17. avgusta 2010 po dodatnih vprašanjih Komisije z dne 23. in 28. julija 2010 predložila odgovore na ta vprašanja. Komisija se je z Dansko sestala 14. septembra 2010, potem pa je Danska dne 15. oktobra 2010 predložila nadaljnje pripombe.
(12)
Družba Viasat je 22. decembra 2010 Komisiji predložila več informacij, SBS pa je to storila 7. februarja 2011.
(13)
Komisija je 14. januarja 2011 Danski poslala zahtevo po informacijah, na katero je Danska odgovorila z dopisom z dne 3. februarja 2011. Danska je zahtevala nadaljnji sestanek v dopisu z dne 28. januarja 2011. Sestanek je potekal 7. februarja 2011. Nadaljnje informacije so bile predložene 24. februarja 2011.
(14)
Na zahtevo danskih organov je nadaljnji sestanek potekal 4. marca 2011. Danska je predložila več informacij v dopisih, ki so bili registrirani kot prejeti 11., 17. in 18. marca 2011 ter 6. in 14. aprila 2011. Danska je v dopisu z dne 11. marca 2011 Komisijo obvestila, da deli načrta prestrukturiranja (del „kartica TV2 Alene“, obrazložen v nadaljevanju) ne bodo izvedeni. Danska je 17. in 18. marca ter 6. in 14. aprila 2011 zagotovila spremenjene finančne podatke, v katerih se je upoštevala ta sprememba.
(15)
Nadalje je treba upoštevati, da je družba Viasat Broadcasting UK Ltd 24. marca 2009 pri Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti (zdaj Splošno sodišče) vložila zahtevek za razveljavitev pomoči za reševanje (6). Poleg tega je družba Viasat Broadcasting UK Ltd 15. maja 2009 zahtevala, naj Komisija sproži postopek iz člena 108(2) PDEU za razveljavitev sklepa o pomoči za reševanje (7). Te vloge obravnavajo drug sklep in Komisiji ne onemogočajo, da bi zavzela stališče o načrtu prestrukturiranja. Vendar je bil s sklepom z dne 17. maja 2010 postopek v sodni zadevi prekinjen, dokler Komisija ne sprejme končne odločitve v zadevi o prestrukturiranju (8).
(16)
Družba MTG/Viasat je 14. decembra 2009 vložila pritožbo, da Danska z uvedbo uporabniških nadomestil za TV2 med drugim krši člena 106 in 102 PDEU.
II. UPRAVIČENKA: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S je bila leta 2003 ustanovljena kot družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni lasti danske države. Družba je prevzela dejavnosti samostojne javne ustanove TV2, ki je bila ustanovljena leta 1986. Danmark A/S ima deleže v več različnih podjetjih, ki vključujejo podružnice, ki so v njeni 100-odstotni lasti, družbenike, skupna podjetja in manjšinske deleže. TV2 Danmark A/S (v nadaljnjem besedilu: TV2) je matična družba skupine TV2 Group in upravlja javni televizijski program TV2 (spodaj imenovan tudi „glavni program“).
(18)
Obstoječi poslovni model: v preteklosti je bil glavni program TV2 financiran iz televizijskih naročnin in prihodkov iz oglaševanja. Čeprav se regionalni programi še vedno delno financirajo na ta način, se je financiranje glavnega programa iz televizijskih naročnin končalo julija 2004, ostalo pa je samo financiranje preko prihodkov iz oglaševanja. Ti prihodki iz oglaševanja so poleg dobičkov iz komercialnih programov trenutno edini vir dohodka za glavni program. TV2 trenutno ne sme zaračunavati naročnin za svoj glavni program.
(19)
Obveznosti javnih služb: oddelek 38a(1) danskega zakona o radiodifuziji za TV2 določa obveznost javne službe in navaja, da „se javne programske dejavnosti širši javnosti zagotovijo v skladu z načeli iz oddelka 10“. Navedene splošne obveznosti so v licenci javne službe in v dopolnilu k tej licenci dopolnjene s podrobnejšimi opisi.
(20)
Komisija je sprejela (9) dejstvo, da glavni program TV2 izpolnjuje obveznost javne službe, na tej točki pa jo je podprlo tudi Splošno sodišče (10). Dejavnost javnih storitev TV2 predstavlja več kot […] (11) njenih stroškov (12).
(21)
Glavni program TV2 v skladu s točko 2.5 licence javne službe TV2 (13) ostaja v okviru obveznosti javne službe za oddajanje regionalnih programov. Regionalne postaje TV2 določajo regionalno vsebino. Osem regionalnih postaj je neodvisnih od TV2. Urejajo jih oddelek 31 in naslednji oddelki danskega zakona o oddajanju (14). Vsaka od osmih regionalnih postaj TV2 ima odbor predstavnikov, katerega sestava odraža veliko raznovrstnost vidikov regionalne kulture in skupnosti. TV2 ne sme sodelovati v odborih predstavnikov. Regionalne postaje prevzamejo obveznosti javnih služb v skladu z oddelkom 31 in naslednjimi oddelki danskega zakona o oddajanju, njihov izbor programov pa mora poudarjati regionalno pripadnost. Njihove dejavnosti se financirajo predvsem iz naročnin (15). TV2 mora prenašati te regionalne programe v „oknih“ v običajnem poteku programa (16). TV2 nima nobenega vpliva na izbran televizijski format, npr. za zagotavljanje skladnosti s splošnim izborom televizijskih programov na glavnem programu. TV2 med nacionalnimi in regionalnimi programi predvaja oglase, ki so usmerjeni na regionalni trg, ter ohranja prihodke iz oglaševanja.
(22)
Obveznost prenosa: trenutno je glavni program krit z obveznostjo prenosa v skladu z oddelkom 6 danskega zakona o radiodifuziji, v skladu s katero morajo distributerji SMATV (vključno s komercialnimi kabelskimi distributerji) v vseh svojih paketih omogočiti dostop do programov, navedenih v določbi (tj. TV2 in DR) (17).
Televizijski distributerji, ki uporabljajo satelite kot platformo za razširjanje vsebin, niso bili zavezani k temu, da glavni program TV2 vključijo v programske pakete, vendar so se odločili, da to storijo, ker je program zelo priljubljen (18).
(23)
Distribucija televizijskih vsebin na Danskem: televizijske vsebine se na Danskem distribuirajo na pet različnih načinov na podlagi alternativnih načinov sprejemanja televizijskega signala. To so kabelska distribucija (distributerja YouSee in Stofa), SMATV (lokalna kabelska distribucija), distribucija preko satelitskih krožnikov (Viasat in Canal Digital), distribucija preko širokopasovne povezave (IPTV) in prizemna distribucija. S 1. novembrom 2009 je bil analogni prizemni signal izklopljen, danski prizemni televizijski signali pa so se digitalizirali. Podjetje Boxer je bilo izbrano na javnem razpisu, da deluje kot komercialni varuh in je odgovorno za oddajanje programov na podlagi naročnin preko prizemnega omrežja. Glavni program TV2 se trenutno oddaja „brezplačno“ brez kakršnega koli zaračunavanja naročnin za ogled (19).
(24)
Dejavnosti TV2: glavna dejavnost TV2 je oddajanje in prodajanje televizijskega oglaševanja. Pridobiva in prodaja tudi avdiovizualne pravice na mednarodnih trgih (npr. Euro 2008 ali olimpijske igre), ki jih lahko oddaja sama ali jih proda naprej. TV2 je dejavna skoraj izključno na trgu televizijskih dejavnosti in drugih trgih na Danskem, ki so povezani z mediji. Glavni program TV2 je poleg Danmarks Radio (javno podjetje, ki se financira izključno iz naročnin in upravlja dva javna televizijska programa) največji televizijski program.
Glavni program TV2 na trgu televizijskega oglaševanja trenutno konkurira npr. s programoma TV3 in TV3 + Viasat. Viasat je v lasti švedske skupine Modern Times Group A/S (MTG), ki je dejavna tudi kot distributer v satelitskem segmentu. TV2 konkurira tudi za prihodek iz oglaševanja s SBS A/S, ki je v lasti nemške družbe ProSiebenSat. Plačniški televizijski programi družbe TV2, kot sta TV2 Zulu in TV2 Charlie, konkurirajo z drugimi komercialnimi programi na trgu na debelo za distribucijo pri paketih plačniške televizije.
(25)
Komercialne dejavnosti: TV2 upravlja številne komercialne programe, ki niso javna storitev, vključno s TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film in TV2 News. Prav tako je 50-odstotna lastnica TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie in TV2 News se financirajo iz naročnin in oglaševanja, medtem ko se TV2 Sports financira izključno iz naročnin.
(26)
Kot priznavajo Danska (20) in TV2 Danmark A/S ter konkurent Viasat (21), je upravljanje glavnega programa ključnega pomena za pridobivanje prihodkov iz komercialnih programov.
(27)
TV2 je od leta 2001 zavezana k temu, da vodi ločene račune za svoje dejavnosti komercialnih in javnih storitev; glej Odredbo št. 740 (22). Račune nadzorujejo zunanji revizorji.
(28)
Druge dejavnosti: poleg tega je TV2 Danmark A/S lastnica več podružnic ali je del številnih skupnih podjetij, povezanih s televizijo po vsebini in v zvezi z radiom, pred tem pa je imela z DR tudi prenosno oddajno omrežje (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M in Fordelingsnet). V skladu z informacijami, ki jih je zagotovila Danska, je Broadcast Service Denmark vodilni danski ponudnik oddajnih storitev v zvezi z načrtovanjem, oblikovanjem, upravljanjem in vzdrževanjem prenosnih omrežij. Prenosno omrežje je bilo v skupni lasti Danske Radio in TV2 neposredno ali prek solastniških partnerstev (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). Vendar je TV2 v tem omrežju prodala svoje deleže kot del svojega prestrukturiranja.
(29)
Nacionalne protimonopolne zadeve v zvezi s TV2: Komisija upošteva, da danski organi, pristojni za konkurenco, preiskujejo ravnanje TV2 na oglaševalskem trgu. Danski svet za konkurenco je 21. decembra 2005 sprejel sklep, da je TV2 kršila člen 102 PDEU in ustrezne nacionalne zakonodajne določbe s tem, da je na oglaševalskem trgu z namenom krepitve zvestobe nudila popuste. Sodišče za pritožbe na področju konkurence (Competition Appeals Tribunal) je 1. novembra 2006 ta sklep razveljavilo, vendar je bil nato potrjen na podlagi pritožbe na sodišče višje stopnje vzhodne Danske z dne 22. junija 2009. Pritožba na slednjo sodbo je bila vložena pri vrhovnem sodišču, ki je 18. marca 2011 potrdilo sodbo sodišča višje stopnje. Zadeva je sledila predhodni zadevi z dne 29. novembra 2000, v kateri je danski svet za konkurenco ugotovil, da so bili popusti iz leta 2000 zloraba prevladujočega položaja.
III. DRUGI ODPRTI SODNI POSTOPKI, KI VKLJUČUJEJO TV2
(30)
Podpora za dejavnosti TV2 iz javnih sredstev pred njeno združitvijo in posledično dokapitalizacijo je bila predmet odločb Komisije z dne 19. maja 2004 in 2. februarja 2005 (23). Komisija je v prvi odločbi družbi TV2 odredila vračilo nezdružljive pomoči v višini 628,1 milijona DKK. Danska je upravičenki do pomoči odredila vračilo z obrestmi in od TV2 izterjala znesek v višini 1 050 milijonov DKK. Druga odločba ni sprožila nobenih ugovorov glede dokapitalizacije, ki je bila sestavljena iz kapitalske injekcije v višini 440 milijonov DKK in nadaljnje konverzije dolga v lastniški kapital v višini 394 milijonov DKK, v zvezi z njeno združljivostjo s skupnim trgom.
(31)
Splošno sodišče je 22. oktobra 2008 razveljavilo odločbo Komisije o vračilu (24). Splošno sodišče je 24. septembra 2009 (25) izdalo sklep v zvezi z odločbo o dokapitalizaciji, v katerem je razglasilo, da ni bilo potrebe po izdaji odločbe, ker je odločba o dokapitalizaciji - ki je temeljila na odločbi o vračilu - temeljila na premisah, ki niso več obstajale, in sta ji bila zato odvzeta kakršen koli smisel in pomen. Sodišče je menilo, da obe odločbi predstavljata dva vidika istega pravnega vprašanja.
(32)
Preiskava, ki jo je izvedla Komisija v zvezi z navedeno zadevo, je potekala vzporedno s tem postopkom, sklep Komisije v navedeni zadevi pa bo sprejet hkrati s tem sklepom.
IV. NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
1. Ozadje prvotnega načrta prestrukturiranja
(33)
Kot je navedeno v sklepu Komisije o odobritvi pomoči za reševanje v višini 1 000 milijonov DKK leta 2008, se je TV2 Danmark soočala z resnimi likvidnostnimi težavami zaradi velikih naložb, zlasti pri upravljanju radia, prihodkov iz oglaševanja, ki so bili nižji od pričakovanih, in večjih stroškov obresti. Teh likvidnostnih potreb ni bilo mogoče zadovoljiti z zagotavljanjem posojil zasebnih posojilodajalcev (bank). Danska je po sklepu o pomoči za reševanje priglasila načrt prestrukturiranja v roku šestih mesecev, določenem v Smernicah.
(34)
Načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen Komisiji 4. februarja 2009, je temeljil na dogovoru med veliko večino danskih političnih strank glede dopolnila k sporazumu o medijski politiki za obdobje 2007-2010, ki je bil objavljen 9. januarja 2009.
(35)
Danska je v svojem obvestilu z dne 4. februarja 2009 priglasila različne ukrepe pomoči za prestrukturiranje, ker so po njenem mnenju še vedno obstajale težave kratkoročne likvidnosti in velike zadolženosti, ki so bile opredeljene v sklepu Komisije o pomoči za reševanje. Te težave so bile razlog za opredelitev TV2 Danmark A/S kot podjetja v težavah v smislu Smernic (26), od katere se Komisija v sklepu o začetku postopka ne bi smela oddaljiti in ki po mnenju Danske velja tudi potem, ko je TV2 prejela pomoč za reševanje. To se lahko dokaže s podatki, navedenimi v sklepu Komisije o uvedbi formalnega postopka preiskave (27).
(36)
Danska je pozneje v postopku in zlasti kot odziv na pripombe tretjih strani zagotovila drugo posodobljeno študijo podjetja PWC o finančnem položaju TV2. Posodobljeni podatki so povzeti v spodnji preglednici (28).
Razvoj ključnih številk TV2 Danmark A/S
(v milijonih DKK)
2006
2007
2008
2009
Dobiček pred obdavčitvijo
142
- 213
18
-28
Promet
1 980
2 251
2 206
2 029
Neto denarni tok
79
- 550
-73
-60
Neto dolg z obrestmi
232
564
622
659
Neto stroški obresti
10
19
41
31
Neto vrednost sredstev
815
598
616
601
Danska meni, da so težave TV2 med drugim posledica vedno bolj nedonosnega javnega televizijskega programa (29) brez trajnostnega poslovnega modela in nekaj izgubami zaradi neuspešnih naložb.
(37)
Izgube: TV2 Danmark A/S je leta 2007 zaradi prihodkov iz oglaševanja, ki so bili nižji od predvidenih, skupaj z več slabimi naložbami (predvsem TV2 Radio) realizirala znatno izgubo (214 milijonov DKK, -36-odstotna donosnost lastniškega kapitala). Poleg tega je bila konec marca 2008 napoved finančnih rezultatov za leto 2008 ponovno ocenjena na izgubo pred obdavčitvijo v višini […] milijonov DKK, kljub temu, da je napoved v veliki meri upoštevala razvoj na oglaševalskem trgu. Podjetje je imelo izgube tudi leta 2009.
(38)
Promet/tržni delež: tržni delež glavnega programa TV2 se je v letih pred pomočjo za reševanje zmanjšal in se še naprej zmanjšuje. Odprava pretekle poslovne prednosti TV2 z izklopom analogne prizemne televizije in uvedbo DTT (digitalne prizemne televizije) je od novembra 2009 omogočala enakomernejšo porazdelitev priložnosti. Pričakuje se, da bo odprava obveznosti prenosa (glej uvodno izjavo 52) privedla do nadaljnjih izgub tržnega deleža. „Komercialni“ tržni delež glavnega programa TV2 (starostna skupina 21-50 let, ki je iz komercialnega vidika najpomembnejša skupina gledalcev) se je v obdobju 2003-2009 že zmanjšal za 19 %, tj. s 56,2 % na 45,6 % (30). Pričakuje se, da bo komercialni tržni delež TV2 leta 2013 znašal […] % (31).
(39)
Povečevanje zadolževanja/denarni tok/stroški obresti: kot je razvidno iz preglednice, se je neto dolg TV2 Danmark A/S z obrestmi enakomerno povečeval z 232 milijonov DKK leta 2006 na 622 milijonov DKK leta 2008 (neto dolg z obrestmi je leta 2010 pred prodajo omrežja in vračilom večine dolga znašal […] milijonov DKK). Preglednica nadalje prikazuje, da so bili v obdobju od 31. decembra 2006 do 31. decembra 2009 za TV2 Danmark A/S značilni negativni denarni tokovi, vedno večje zadolževanje in stroški obresti ter nižanje vrednosti čistega premoženja.
(40)
Analiza najslabšega/najboljšega primera: prvotni načrt prestrukturiranja vsebuje osnovni, najslabši in najboljši scenarij z izračuni občutljivosti. Temelji na tržnih napovedih, pripravljenih zunaj družbe (podjetje PriceWaterhouseCoopers). Scenariji napovedujejo rast realnega BDP, iz tega pa izpeljujejo predvideno rast (ali upad) na trgu televizijskega oglaševanja, ki skupaj z napovedmi tržnega deleža zagotavlja napovedi prihodka TV2 iz oglaševanja. V osnovnem primeru obstaja majhno povečanje BDP ([…] % za leti 2009 in 2010, […] % za leto 2011 in […] % za leto 2012). Napovedano je bilo, da bo trg televizijskega oglaševanja med letoma 2009 in 2012 […] z […] milijonov DKK na […] milijonov DKK v tem obdobju ([…] %). Najslabši scenarij je predvidel manj pozitivno rast realnega BDP (ničelna rast leta 2009 in 2010 ter […] in […]-odstotno povečanje leta 2011 in leta 2012) ter […] prihodka iz oglaševanja z […] milijonov DKK leta 2009 na […] milijonov DKK leta 2012 ([…] %). Najboljši scenarij je predvidel nekoliko večjo rast BDP kot osnovni scenarij in s tem rahlo povečanje na trgu televizijskega oglaševanja z […] milijonov DKK leta 2009 na […] milijonov DKK leta 2012 ([…] %). Napovedano je bilo, da se bodo prihodki TV2 iz oglaševanja skupaj z napovedano izgubo tržnega deleža […] za […] %, […] % in […] % v osnovnem, najslabšem in najboljšem scenariju v obdobju 2009-2012, kar je enako […], […] in […]-odstotnemu […].
(41)
Prihodki TV2 iz oglaševanja so se v obdobju 1999-2009 v (geometričnem) povprečju povečevali z 1,9-odstotno stopnjo z 12-odstotnim standardnim odmikom (32). Zato se glede na občutljivost poslovnega kroga prihodkov TV2 iz oglaševanja in splošna gospodarska predvidevanja v času ocene napovedi podjetja PWC za obdobje 2009-2012 ne morejo zavrniti kot pretirane.
(42)
Poročilo podjetja PWC je bilo posodobljeno septembra 2009, da bi upoštevalo novejša pričakovanja v zvezi s prihodki iz oglaševanja, in je predvidelo scenarij, slabši od pričakovanega v osnovnem scenariju (33). Trg televizijskega oglaševanja je leta 2009 v primerjavi z letom 2008 upadel za 18,7 % (34). Prihodki TV2 iz oglaševanja so se leta 2008 zmanjšali za 4 % (z 1 667 milijonov DKK na 1 597 milijonov DKK) in za nadaljnjih 24 % leta 2009 (z 1 597 milijonov DKK na 1 220 milijonov DKK) (35).
(43)
Danska navaja, da so težave TV2 posledica dolga, ki so ga povzročile velike naložbe v predhodnih letih, negotovosti glede izida nerešene zadeve v zvezi z državno pomočjo, ki se nanaša na TV2, ter nenazadnje poslovnega modela javnega televizijskega programa, ki temelji samo na prihodku iz oglaševanja. Zlasti radijske dejavnosti so od začetka poslovanja leta 2007 povzročale velike izgube. Aprila 2008 je bila sprejeta odločitev, da se radijske dejavnosti prenehajo izvajati.
(44)
Pomanjkanje zunanjega financiranja s strani bank: v načrtu prestrukturiranja so upoštevani dvomi bankirjev TV2 glede trenutnega poslovnega modela glavnega programa in glede možnih izidov tekočih pravnih zadev v zvezi s preteklo pomočjo za TV2. Načrt prestrukturiranja z nadaljnjim zmanjševanjem trenutnih posojil ali kreditnih sredstev omejuje izpostavljenost bank tveganjem v družbi. Danska je predložila dokaze, da je glavna banka družbe, tj. […], 22. aprila 2009 po objavi računovodskih evidenc družbe zaprosila za zmanjšanje njenih posojil in kreditnih sredstev v zvezi z družbo (36).
(45)
TV2 je imela težave pri pridobivanju hipoteke za svoje prostore v Odenseju in je poročala, da se ni zmanjšala samo vrednost stavb, ampak tudi morebitna hipoteka (37). Na koncu je TV2 od banke Nordea bank pridobila posojilo v vrednosti 80 milijonov DKK, ki je bilo nižje od pričakovanega. Danska je pozneje zagotovila posodobljene informacije v zvezi z nezainteresiranostjo bank, da bi zagotovile komercialna posojila. Iz teh informacij je razvidno, da nobena od kontaktiranih bank ([…], […],[…] in […]) družbe TV2 ni obravnavala kot kreditno sposobne. Razlog za to so bila pričakovanja v zvezi z razvojem na oglaševalskem trgu, ki je edini vir dohodka TV2. Izraženi so bili pomisleki glede sposobnosti pridobivanja zaslužka, nerešene pravne zadeve pa so se obravnavale kot nadaljnji dejavnik tveganja (38).
2. Opis prvotno priglašenega načrta prestrukturiranja in njegove spremembe
(46)
Načrt prestrukturiranja, kot je bil priglašen za TV2, se izvaja med 4. februarjem 2009 in 31. decembrom 2012. Njegov cilj je obravnavanje poslovnih slabosti TV2, predvsem neravnovesja kratkoročnega dolga v bilanci stanja in poslovnega modela za javni televizijski program, ki velja za netrajnostnega zaradi zanašanja na financiranje iz prihodkov iz oglaševanja, ki so odvisni od razmer na trgu. Načrt je imel naslednjih pet glavnih sestavnih delov: i) finančno prestrukturiranje, ki vpliva na bilanco stanja; ii) operativno prestrukturiranje; iii) novo financiranje javnega televizijskega kanala TV2 z uvedbo novega poslovnega modela; iv) ukrepe pomoči; ter v) izravnalne ukrepi.
(47)
Ukrepi za finančno prestrukturiranje so morali biti sestavljeni predvsem iz naslednjih štirih elementov: prodaje 50-odstotne lastniške udeležbe v oddajnem prenosnem omrežju BSD (39), pridobitve hipoteke za poslovne prostore v Odenseju (Kvaegtorvet), kar naj bi ustvarilo […] milijonov DKK, odložitve in zmanjšanja načrtovanih kapitalskih naložb ter odprodaje manjšinskih deležev nekaterih podjetij, dejavnih na sosednjih področjih medijev, […], Momondo, […] in […]. Pričakovalo se je, da bodo ti ukrepi prinesli iztržek v višini […] milijonov DKK, katerega del naj bi se porabil za zmanjšanje kratkoročnega zadolževanja.
(48)
Ukrepi za operativno prestrukturiranje so razširjeni na varčevalne ukrepe v vrednosti 280 milijonov DKK, ki so se začeli izvajati že leta 2008, ter vključujejo zaprtje podjetja East Production in njegovo vključitev v TV2, odpravo ali zmanjšanje deleža TV2 v […] ter nadaljnje prihranke stroškov v višini 40 milijonov DKK. Poleg tega je TV2 po priglasitvi uspelo uvesti nadaljnje varčevalne ukrepe v načrt, sprejet 30. marca 2009, ki vključuje znižanja kapitalskih naložb za leto 2009 v višini 30 milijonov DKK kot tudi nadaljnja znižanja stroškov v višini 97 milijonov DKK (40).
(49)
Namen novega finančnega ukrepa (nadomestilo za končne uporabnike) (41) je razširiti vire stabilnega prihodka za javni televizijski program TV2. V zvezi s tem je bila 9. januarja 2009 med glavnimi političnimi strankami sprejeta odločitev glede spremembe sporazuma o medijski politiki za obdobje 2007-2010.
(50)
Zaračunavanje naročnin: poslovni model za glavni program se bo bistveno spremenil s tem, da se bo omogočila uvedba nadomestil za končne uporabnike, tj. naročnin, s katerimi se bo od 1. januarja 2012 financiral javni televizijski program. Poleg tega bo TV2 še naprej prejemala prihodke iz oglaševanja.
(51)
Distributerji bodo naročnine zaračunavali končnim uporabnikom. Nadomestila, ki ga plača končni uporabnik, ne bo določila vlada, ampak bo določen v običajnih komercialnih pogajanjih med TV2 in distributerji (npr. za DTT Boxer). TV2 pričakuje, da bo mesečna cena, ki jo bo TV2 zaračunala distributerjem, znašala približno 10-12 DKK (brez DDV) na gospodinjstvo (42). Cilj uvedbe uporabniških nadomestil iz leta 2012 je, da se gospodinjstvom, ki so trenutno opremljena s tehnološko opremo MPEG 2, ki lahko sprejema „brezplačno“ digitalno prizemno televizijo (DR1, DR2 in TV2), omogoči dovolj časa, da preklopijo na opremo formata MPEG 4. Danska pričakuje, da bo uvedba tega elementa načrta prestrukturiranja obnovila dolgoročno sposobnost preživetja TV2. TV2 pričakuje, da se bodo leta 2012 zaradi uporabniških nadomestil prihodki po ocenah zvišali za […] milijonov DKK neto (43).
(52)
Sprejet ne bo noben zakonodajni akt, ki bi distributerje obvezoval k vključitvi TV2 v svoje pakete. Ravno nasprotno, obstoječa obveznost prenosa bo razveljavljena z uvedbo uporabniških nadomestil (44). To temelji na besedilu iz oddelka 38a(2) Poglavja 6 veljavnega danskega zakona o radiodifuziji, ki določa, da se status prenosa v primeru, če minister za kulturo družbi TV2 omogoči zaračunavanje naročnin, ukine. Z drugimi besedami, obveznost prenosa se samodejno ukine z uvedbo uporabniških nadomestil. Pričakuje se, da se bo glavni program TV2 dejansko distribuiral preko kabelskih omrežij in antenskih zvez na enak način kot zdaj. Distributerji lahko spremenijo strukturo paketa, pri čemer TV2 nadomesti obstoječ plačniški program.
(53)
Prvotno se je pričakovalo, da bodo obstajale izjeme v zvezi z možnostjo zaračunavanja nadomestil za končne uporabnike in da TV2 ne bo bremenila končnih uporabnikov, ki niso sprejemali nobenega drugega plačniškega televizijskega programa (znanega kot sistem ene kartice TV2). To bi pomenilo, da bi lahko končni uporabniki, ki sprejemajo samo brezplačne programe, še naprej brezplačno spremljali TV2. Vendar se ta možnost, ki je bila vključena v osnutek predloga ministrstva za kulturo z dne 18. novembra 2010, ne bo izvedla. TV2 bo posledično z začetkom leta 2012 bremenila vse končne uporabnike, ki bodo želeli sprejemati TV2 za spremljanje javnega televizijskega programa. Možnost zaračunavanja naročnin končnim uporabnikom zahteva spremembo pogojev za pridobitev licence, ki jo bo izvedlo ministrstvo za kulturo.
(54)
Prvotno priglašeni ukrepi pomoči: kot je bilo prvotno priglašeno, so bili pri prestrukturiranju predvideni trije ukrepi pomoči v vrednosti največ 1 375 milijonov DKK. Ti so bili:
-
300 milijonov DKK podrejenega dolžniškega kapitala;
-
vprašanje glede jamstva za prodajo oddajnega prenosnega omrežja za pričakovan prodajni znesek v višini 475 milijonov DKK; in
-
začasna kreditna sredstva z začetnim zneskom 600 milijonov DKK, če TV2 ne bo mogla zagotoviti zunanjega financiranja.
(55)
Danska je navedla, da bi bile obrestne mere in plačila garancije podobne tistim za zdrava podjetja. Ti ukrepi se niso nikoli izvedli. Dodatne informacije so na voljo v sklepu Komisije o začetku formalnega postopka preiskave (45).
(56)
Pomoč za reševanje v obliki kreditnih sredstev v višini 1 000 DKK, kot je bila odobrena v sklepu Komisije z dne 4. avgusta 2008, se izvaja še naprej.
(57)
Danska je predložila informacije o stroških prestrukturiranja in v zvezi s tem nudi dve različni možnosti izračuna. Prvič, trdi, da je prestrukturiranje TV2 finančno prestrukturiranje, pri čemer so stroški za premostitev likvidnostne vrzeli dejansko stroški prestrukturiranja, tj. stroški za zagotavljanje dolgoročne sposobnosti preživetja. Danska meni, da bo te stroške ne glede na njihovo višino v celoti plačala sama TV2. Razlog za to je v domnevi Danske, da do sprejetja odločitve Komisije noben od ukrepov pomoči ne bo izveden ali pa bodo vsi ukrepi pomoči povrnjeni v celoti (46). Danska prav tako trdi, da bi se morali prihranki v posebnem primeru prestrukturiranja TV2 obravnavati kot stroški prestrukturiranja, ker namen prihrankov ni samo povečanje konkurenčnosti, ampak tudi zagotovitev finančne sposobnosti preživetja TV2 izključno iz komercialnega vidika (47). Druga možnost je bolj tradicionalen izračun stroškov prestrukturiranja, v katerega niso vključeni prihranki stroškov in ki bi se osredotočil na nastale enkratne izredne stroške, za katere je Danska navedla, da znašajo […] milijonov DKK, tj. stroške transakcije za prenosno omrežje, stroške v zvezi s prehodom na plačniško televizijo (uporabniška nadomestila) ter pravne stroške in stroške svetovanja, pa tudi stroške za prekinitev pogodb uslužbencev (48).
(58)
TV2 se je v okviru izravnalnega ukrepa prvotno zavezala, da v obdobju prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2012, ne bo odprla novih televizijskih oddajnih programov. Danska poudarja, da gre za žrtvovanje družbe, saj bi bila TV2 zaradi novih programov manj odvisna od prihodkov iz oglaševanja. V digitalnem svetu so gledalci pogosteje nagovorjeni prek specializiranih programov, TV2 pa poudarja, da njeni konkurenti v tem obdobju odpirajo nove programe.
(59)
Danski organi so v zvezi s trajanjem načrta prestrukturiranja, ki naj bi se glede na priglasitev končal 31. decembra 2012, navedli, da je v najboljšem interesu TV2, da se celotna državna pomoč nadomesti bolj zgodaj, kar bi omogočilo, da se obdobje prestrukturiranja po možnosti konča prej (49).
3. Nadaljnji razvoj v postopku prestrukturiranja
(60)
Kot je določeno v načrtu prestrukturiranja, je TV2 30. septembra 2010 svoje oddajno omrežje prodala švedskemu podjetju Teracom AB, tj. lastniku televizijske družbe Boxer. Prodajni iztržek za TV2 je pred obdavčitvijo znašal okoli 640 milijonov DKK, kar se je porabilo za zmanjšanje dolga TV2.
(61)
TV2 je tudi pridobila hipoteko za svoje poslovne prostore v Odenseju, vendar po nižji stopnji, kot je bilo sprva pričakovano. Namesto […] milijonov DKK je pridobila hipoteko samo v višini 80 milijonov DKK.
(62)
TV2 je 4. oktobra 2010 povrnila vse svoje dvige iz začasnih kreditnih sredstev, kar je bilo odobreno v sklepu Komisije o pomoči za reševanje. TV2 je iz sredstev za pomoč za reševanje porabila skupaj 223 milijonov DKK. Do konca leta 2008, tj. v šestmesečnem obdobju pomoči za reševanje, je porabila 208 milijonov DKK (50). Danska je glede na prodajo prenosnega omrežja, ki je bila uspešnejša, kot je bilo predvideno v načrtu prestrukturiranja, posredovala naslednje spremenjene številke o finančnih razmerah TV2 (na podlagi naročnin na glavni program) (51).
(v milijonih DKK)
Realizirano
2009
Ocenjeno
2010
Napoved
2011
Napoved
2012
Napoved
2013
Prihodki
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Stroški
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
EBIT
-2
25
[…]
[…]
[…]
Dobiček pred obdavčitvijo, nadaljevanje dejavnosti
-28
42
[…]
[…]
[…]
Dobiček pred obdavčitvijo, prekinitev dejavnosti
1
397
[…]
[…]
[…]
Dobiček po obdavčitvi
-14
353
[…]
[…]
[…]
Kapital ob koncu leta
601
952
[…]
[…]
[…]
Neto dolg z obrestmi ob koncu leta
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
[…] je 13. oktobra 2010 ponudila, da TV2 zagotovi dodatna kreditna sredstva v vrednosti […] milijonov DKK. To bi povečalo dolgoročna sredstva TV2 za […] z […] milijonov DKK na […] milijonov DKK (52). Vendar je ponudba predmet naslednjih dveh pogojev:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
TV2 na podlagi tega pričakuje, da bodo njena finančna sredstva do konca leta 2012 znašala okoli […]-[…] milijonov DKK. To predstavlja […]-[…] milijonov DKK in dodatna zunanja kreditna sredstva v višini […] milijonov DKK (53).
(65)
Danska je zagotovila tudi podatke o kapitalski strukturi TV2. Trdila je, da bi se morala TV2 zaradi težav pri prejemanju zunanje pomoči, ki so bile posledica negotovosti glede nerešenih pravnih zadev in na prihodke iz oglaševanja občutljivega poslovnega modela TV2, manj zanašati na dolg kot na kapital. Komisija opaža tudi razhajanja med stopnjo lastniškega financiranja TV2 v primerjavi z njenimi konkurenti.
(66)
Podrobneje, kapitalska struktura se lahko oceni glede na stopnjo solventnosti, tj. stopnjo lastniških sredstev k skupni bilanci stanja. Podjetje PWC (dansko podjetje za finančno svetovanje) ugotavlja, da je povprečna (mediana) stopnja solventnosti konkurentov TV2 približno […]-odstotna ([…] % konec leta 2009) (54). Povprečna stopnja solventnosti konkurentov TV2 je bistveno nižja od stopnje solventnosti, ki naj bi jo imela TV2 ob koncu obdobja prestrukturiranja. Stopnja solventnosti TV2 je po prodaji prenosnega omrežja ob koncu leta 2010 znašala […] %. Napoveduje se, da bo konec leta 2011 dosegla […] %, konec leta 2012 pa […] %. Po zadnjih napovedih, ki jih je predložila TV2, bi moral delež neto dolga (neto dolg z obrestmi pri dobičku pred obrestmi, davki in amortizacijo) konec leta 2010 znašati okoli […], […] konec leta 2011 in […] leta 2012. V vzorčni skupini konkurentov TV2 razmerje med povprečnim (mediana) neto dolgom in kapitalom za leto 2009 znaša […] ([…]) (55).
4. Učinek novih finančnih parametrov na priglašeni načrt prestrukturiranja
(67)
Danska je potrdila, da noben od prvotno predlaganih ukrepov pomoči v načrtu prestrukturiranja ni bil izveden in da je Danska v skladu z obveznostjo mirovanja iz člena 3 Uredbe (ES) št. 659/1999 čakala na odločitev Komisije (56). Vendar so glede na nedavne dogodke pomembni samo posojilo in kreditna sredstva v okviru načrta prestrukturiranja v sedanji obliki (57). Priglašeni ukrep pomoči predlaganega jamstva v zvezi s prodajo oddajnega omrežja ni pomemben in ni izvedljiv (58), ker je bila prodaja uspešno izvedena tudi brez jamstva (59). Medtem se izvaja samo začasno posojilo.
Danska je glede na izboljšani finančni položaj TV2 po prodaji oddajnega omrežja trdila, da se lahko vsi ukrepi pomoči opustijo pod edinim pogojem, da je načrt prestrukturiranja odobren (vključno z možnostjo izvajanja nadomestil za končne uporabnike) in da Komisija sprejme odločitev v „starih“ zadevah o državni pomoči, ki ne vključuje nikakršnega dodatnega vračila državne pomoči danski vladi (60). TV2 trdi, da bo v takem primeru do leta 2012, ko se bodo začela izvajati plačila naročnin za glavni program, finančno dovolj sposobna (61). Načrt prestrukturiranja kot tak ni bil umaknjen. TV2 iz obstoječih sredstev za pomoč za reševanje trenutno ne more črpati denarja, ker za to niso izpolnjeni pogoji (overjena potreba po likvidnih sredstvih, ki jo potrdi strokovnjak) (62).
(68)
Danska se je v prvotnem načrtu prestrukturiranja zavezala, da TV2 ne bo uvedla nobenih novih televizijskih oddajnih programov. Pozneje je bilo pojasnjeno, da ta zaveza vključuje tudi radijske programe, vendar danske oblasti menijo, da bi se moral ta izravnalni ukrep ukiniti, ko so odpravljeni vsi ukrepi pomoči, saj to štejejo za zaključek obdobja prestrukturiranja (63). Danska vlada se je med preiskavo, ki jo je izvedla Komisija, odločila, da bo objavila razpis za javni radijski program (64). Cilj tega novega radijskega programa je vzpostavitev konkurence na danskem radijskem trgu za izbor javnih programov, na katerem trenutno prevladuje javna radijska in televizijska postaja DR s skoraj 80-odstotnim deležem občinstva. TV2 je sprva nameravala sodelovati na takem razpisu, na katerem bi lahko bila ponudba predložena šele po končanih ukrepih pomoči. Vendar je Danska med potekom preiskave potrdila, da TV2 zaradi tekoče preiskave, ki jo je izvajala Komisija, ne bo sodelovala na tem razpisu (65).
(69)
TV2 navaja, da so samo razmerja zaslužkov zadostno merilo za ocenjevanje finančnega položaja TV2 v zvezi z njenimi konkurenti, dokler pravne zadeve niso rešene. Vendar TV2 priznava, da bodo deleži kapitala (kot stopnja solventnosti) smiselni šele takrat, ko bodo pojasnjene negotovosti glede poslovnega modela in razrešeni pravni spori (66). Danska vlada je izrazila svoj namen, da TV2 ne bi smela biti prekapitalizirana in je pripravljena uvesti ukrepe za zagotovitev, da bo ta cilj dosežen, ko bodo leta 2012 uvedena nadomestila za končne uporabnike. Danska vlada bo kot lastnica TV2 zagotovila, da bo kapitalska struktura TV2 po uvedbi uporabniškega nadomestila in normalizaciji finančnega položaja skladna z običajnimi tržnimi pogoji.
(70)
Danska se je v zvezi s tem zavezala, da bo konec leta 2012 ali v začetku leta 2013 neodvisnega finančnega strokovnjaka zadolžila za izvedbo analize kapitalske strukture TV2, ki jo bo primerjal s kapitalskimi strukturami drugih ustreznih medijskih podjetij. Danska vlada se je zavezala, da bo v primeru, če bo kapitalska struktura TV2 izrazito odstopala od središčne vrednosti ali povprečja ustrezne skupine konkurentov, na zasedanju Generalne skupščine, ki bo potekal aprila 2013, prilagodila kapitalsko strukturo, s čimer bo popravila razmere. Če bodo obstajali tehtni razlogi, da se kapitalska struktura ne prilagodi, bo danska vlada Komisijo obvestila o spremembi načrta prestrukturiranja. Cilj danske vlade je prestrukturiranje lastniškega kapitala s sprejetjem plačil obresti na Generalni skupščini aprila 2013 in ne s povečanjem dolga TV2, pri čemer bi se razširila bilanca stanja.
(71)
Danska vlada se je tudi zavezala, da bo Komisiji pravočasno pred sestankom, ki bo potekal aprila 2013, predložila analizo skupaj z načrti vlade za ukrepanje v skladu z analizo.
V. POVZETEK ODLOČITVE KOMISIJE O ZAČETKU POSTOPKA Z DNE 2. JULIJA 2009
(72)
Komisija je v odločitvi o uvedbi formalnega postopka preiskave ugotovila, da priglašena posojila in jamstvo iz načrta prestrukturiranja predstavljajo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, zdaj člena 107(1) PDEU, združljivost načrta prestrukturiranja pa je raziskala glede na člen 87(3)(c) Pogodbe ES, zdaj člen 107(3)(c) PDEU, v povezavi s Smernicami Komisije o prestrukturiranju (67). Vendar je Komisija pozvala k predložitvi pripomb v zvezi s tem, ali bi izvajanje člena 87 Pogodbe ES (člena 107 PDEU) oviralo izvajanje naloge javnega radijskega in televizijskega oddajanja, za katero je zadolžena TV2.
(73)
Komisija je izrazila naslednje pomisleke o združljivosti priglašenega načrta prestrukturiranja:
-
čeprav Komisija trenutno priznava, da je bilo podjetje TV2 Danmark A/S v smislu Smernic podjetje v težavah, je pozvala k predložitvi pripomb glede na to, da so konkurenti TV2 poudarili, da so bile težave v zvezi z denarnim tokom samopovzročene, lahko rešljive in niso vplivale na temeljno sposobnost preživetja družbe. Konkurenti so prav tako trdili, da je bila TV2 leta 2008 dobičkonosna;
-
poleg tega je Komisija ob upoštevanju dejstva, da mora načrt prestrukturiranja vključevati opustitev dejavnosti, ki bi iz strukturnega vidika tudi po prestrukturiranju še vedno ustvarjale izgubo (68), dvomila, ali bodo ukrepi iz načrta prestrukturiranja pripomogli k temu, da bo program TV2 sam po sebi dobičkonosen. Komisija prav tako ne more potrditi veljavnosti splošnih tržnih predpostavk, na katerih temelji načrt (npr. razvoja oglaševalskega trga, rasti BDP, vzdrževanja deleža občinstva TV2);
-
glede na gospodarske razmere ob uvedbi načrta prestrukturiranja bi lahko bilo njegovo dolgo trajanje vprašljivo;
-
ker bi bila morda zaradi uspešne izvedbe finančnih in operativnih ukrepov prestrukturiranja za obdobje 2010-2011 iz načrta prestrukturiranja uvedba uporabniških nadomestil za program TV2 nepotrebna, da bi se zagotovila dolgoročna sposobnost preživetja podjetja TV2 Danmark A/S, in ker ni bila opravljena ocena učinkov teh nadomestil na konkurenco, se je poleg tega pojavilo vprašanje, ali je samodejna postopna uvedba teh nadomestil do leta 2012, o kateri je že bila sprejeta odločitev, primerna;
-
Komisija je izrazila pomisleke glede tega, ali je edini izravnalni ukrep v obliki zamrznitve uvedbe novih televizijskih programov sorazmeren s pomočjo, obsegom in relativnim pomenom podjetja TV2 Danmark A/S na trgih, kjer je dejavno (69);
-
Komisija je izpostavila vprašanje, ali je mogoče, da se pomoč ne bi uporabila zgolj za prispevanje k stroškom prestrukturiranja, temveč tudi za financiranje agresivnega tržnega obnašanja.
VI. POVZETEK STALIŠČ DANSKIH ORGANOV
(74)
Opozoriti je treba, da v nadaljnjem povzetku pripomb Danske in tretjih strani ni pripomb, ki bi se nanašale na delovanje sistema kartice TV2 Alene, ker ta del načrta prestrukturiranja ne bo izveden.
(75)
Danski organi trdijo, da je TV2 podjetje v težavah, kot je pokazalo poročilo podjetja PWC (70), ki je bilo pozneje posodobljeno (71). To stališče je bilo ohranjeno tudi v odzivu na pripombe tretje strani (72).
(76)
Glede na poročilo podjetja PWC, ki je bilo izvedeno tik pred priglasitvijo načrta prestrukturiranja, si TV2 ne more opomoči prek lastnih sredstev ali s tržnim financiranjem. Danska prav tako trdi, da načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen Komisiji, temelji na realističnih predpostavkah in scenarijih, pri čemer kaže, da bo dolgoročna sposobnost preživetja družbe obnovljena. Vendar pa se je oglaševalski trg glede na osnovni scenarij načrta prestrukturiranja poslabšal. Oglaševalski trg je v prvi polovici leta 2009 upadel za 19 %, prihodki TV2 iz oglaševanja pa so se leta 2009 zmanjšali za 24 %. Ukrepi prestrukturiranja bodo izvedeni, kakor hitro bo mogoče, razen uvedbe uporabniških nadomestil, ker operativne in tehnične težave zahtevajo odlog do leta 2012. Poleg tega je Danska v zadnji vlogi, pri čemer se je ponovno opirala na napovedi podjetja PWC, trdila, da se je napoved od prvotnega načrta prestrukturiranja dejansko poslabšala in da je bil dobiček TV2 pred obrestmi in davki leta 2009 za […] milijonov DKK nižji, kot je bilo ocenjeno v načrtu prestrukturiranja (73). Danska tudi poudarja, da, kot dokazujejo izjave različnih bank, družba ne more pridobiti zunanjih sredstev, ker banke dvomijo v poslovni model za glavni program, so kritične v zvezi s cikličnimi prihodki iz oglaševanja kot virom dohodka, negotovosti, ki izvirajo iz nerešenih pravnih zadev, pa obravnavajo kot problematične.
(77)
Operativni in finančni ukrepi prestrukturiranja so analizirani kot maksimum, ki se lahko izvaja, ne da bi bila pri tem ogrožena kakovost izbora programov na javnem televizijskem programu TV2. Ukrepi bodo TV2 prisilili, da bo bolje izkoriščala svoja sredstva, pri čemer se bo pomoč zmanjšala na najmanjšo potrebno.
(78)
Ker je bila prodaja oddajnega omrežja uspešnejša od pričakovane, je vlada pozneje izdala zagotovila, da bi se lahko vsi ukrepi pomoči odpravili in se ne bi izvedli, ko bi Komisija odobrila načrt prestrukturiranja, nerešena zadeva o državni pomoči z dne 19. maja 2004 pa bi se zaključila brez višjih povračil (74).
(79)
Uporabniška nadomestila, ki niso državna pomoč, zagotavljajo stabilnejši operativni dohodek in bodo odpravila dvome, ki jih imajo banke v zvezi s poslovnim modelom TV2. Zaradi prestrukturiranja bi bilo kritje dobička družbe kot celote pred obrestmi in davki domnevno […]- do […]-odstotno, kar bi ji omogočilo upravljanje na podlagi lastnih sredstev.
(80)
Čeprav sprememb pri določanju cen in v strukturi paketov distributerjev ni mogoče predvideti, uvedba uporabniških nadomestil za TV2 ne bi smela voditi v posredno financiranje s strani konkurentov TV2 ali v zmanjšanje njihove zmogljivosti. Ta nov način financiranja se obravnava kot sprememba izhodiščnih dolgoročnih finančnih pogojev TV2, ki bodo TV2 postavili v enakopraven položaj z njenimi zasebnimi konkurenti (75).
(81)
Nenazadnje Danski organi trdijo, da predlagani izravnalni ukrep v obliki zamrznitve uvedbe novih televizijskih programov (zdaj tudi radijskih programov) predstavlja veliko izgubo za TV2 Danmark A/S v zvezi z njenim interesom za strategijo diverzifikacije, da bi ohranila svoj skupni tržni delež, izgubo nastalega prihodka ter prednostjo prvega na trgu, ki jo bodo pridobili konkurenti, ki trenutno uvajajo nove programe in jih bodo uvajali še naprej. Danska je pozneje zavzela stališče, da se mora ukrep zaključiti, ko se odpravijo vsi ukrepi pomoči, tj. z datumom tega sklepa.
(82)
Danska v zvezi z idejo, predlagano v odločitvi o začetku postopka, tj. o spremembi zmogljivosti TV2 za oddajanje posebne vsebine, poudarja, da obveznost javnih storitev TV2 obsega šport, vključno z večjimi športnimi dogodki, in pomoč za filmsko produkcijo. Poleg tega Danska trdi, da tipske pogodbe družbi TV2 preprečujejo dodeljevanje pravic tretjim stranem, kar ovira prodajo na dražbi.
(83)
Danska meni, da je postopek prestrukturiranja v skladu z določbami člena 107(3)(c) PDEU. Vendar priznava, da bi glavni program po končnih napovedih podjetja PWC prinašal izgubo tudi po zaključku obdobja prestrukturiranja (76). Danska poudarja, da je TV2 zavezana k izpolnitvi naloge opravljanja javne storitve, ki je ne more opustiti. Ta poseben položaj TV2, ki je nastal zaradi njene naloge opravljanja javne storitve, se mora upoštevati pri ocenjevanju zadeve v okviru Smernic o pomoči in prestrukturiranju ali člena 106(2) PDEU. Iz komercialnega vidika bi bilo nesmiselno ukiniti javni televizijski program, ker zagotavlja pomembne sinergije med glavnimi in nišnimi programi.
VII. POVZETEK STALIŠČ ZAINTERESIRANIH TRETJIH STRANI
(84)
TV2 se v svojih pripombah na splošno sklicuje na tisto, kar obravnava kot ključne točke v oceni načrta prestrukturiranja.
(85)
TV2 trdi, da so njena osnovna dejavnost obširne in drage obveznosti javnih storitev, ki urejajo glavni program podjetja. TV2 navaja, da taka dejavnost trenutno predstavlja več kot […] % stroškov glavnega programa.
(86)
TV2 se sklicuje na politično odločitev, ki je privedla do trenutnega stanja. Danska vlada in strani, ki so podprle veljavni sporazum o medijski politiki, so se strinjale, da v okviru načrta prestrukturiranja javno nadomestilo ne bo ponovno uvedeno za stroške, ki jih nosi TV2 pri izvajanju svojih obveznosti javnih storitev. Po drugi strani je bila sprejeta odločitev, da se za TV2 uvede trajnosten tržni poslovni model, ki bi zagotovil, da bi podjetje lahko konkuriralo na ustreznih trgih kljub svojim obveznostim javnih storitev, to odločitev pa je pozdravila tudi TV2. TV2 trdi, da je v tem smislu najpomembnejši element odprava prejšnje prepovedi zaračunavanja uporabniških nadomestil za glavni javni televizijski program, ki bi se začelo izvajati s 1. januarjem 2012. TV2 trdi, da pomoč ne daje operativnih in komercialnih prednosti, ampak samo zagotavlja, da bo TV2 lahko uporabila finančne možnosti, ki so na voljo njenim konkurentom. TV2 navaja, da se njen glavni program ne sme obravnavati ločeno, saj tako glavni program kot tudi nišni programi podpirajo finančne rezultate skupine. TV2 ne sme v nobenem primeru opustiti svoje naloge izvajanja javne storitve, kar naj se upošteva pri izvajanju Smernic ali člena 106(2) PDEU.
(87)
TV2 navaja, da je konkurenca kljub dejstvu, da ima TV2 vodilni položaj na danskem trgu televizijskega oglaševanja, močna in da je zanjo značilna prisotnost finančno trdnih večnacionalnih skupin. TV2 prav tako trdi, da se njenim konkurentom ne preprečuje vstopa na trg, saj so na danskem televizijskem trgu uvedli številne nove programe (npr. SBS 6 (Pro7), TV3 Plus (MTG) in Canal 9 (Bonnier)).
(88)
Poleg tega TV2 v zvezi s konkurenčnimi razmerami na danskem televizijskem trgu trdi, da je utrpela bistvena zmanjšanja tako tržnih deležev kot deležev občinstva (77), ki […], med drugim zaradi izklopa analognega signala novembra 2009. TV2 prav tako navaja, da bo prepoved uvajanja novih televizijskih programov do leta 2012 nadalje poslabšala konkurenčnost TV2 ter s tem oslabila podjetje.
(89)
TV2 v zvezi s trgom plačniške televizije poudarja, da skupina na tem trgu nima vodilnega položaja, pri čemer opozarja tudi na to, da je edini večji danski komercialni televizijski program, ki ne deluje na trgu, javni televizijski program TV2. Poleg tega TV2 ocenjuje, da si nišni programi trenutno lastijo približno […]-odstotni delež trga plačniške televizije, pričakuje pa, da bo skupni tržni delež postaje narasel na približno […]-[…] %, ko bo TV2 leta 2012 lahko začela zaračunavati uporabniška nadomestila za glavni javni televizijski program.
(90)
TV2 poudarja, da od bank ni dobila nobenega posojila in da prav tako ni bilo lahko pridobiti hipoteke na njeno posestvo v kraju Kvaegtorvet. Poudarja tudi, da je negotovost, ki med drugim izhaja iz nerešenih zadev glede državne pomoči, banke odvrnila od tega, da bi zagotovile potrebno financiranje. TV2 čas trajanja načrta prestrukturiranja šteje za ustreznega in poudarja, da bo kakršno koli izboljšanje njenega finančnega položaja vplivalo samo na njeno črpanje kreditnih sredstev, ne pa na njen poslovni model, ki naj bi zagotovil srednjeročno in dolgoročno dobičkonosnost TV2.
(91)
TV2 trdi, da uvedba nadomestil za končne uporabnike za glavni javni televizijski program ne pomeni državne pomoči, ampak programu daje samo enake priložnosti, kot jih imajo njeni konkurenti, da uporabijo najbolj konvencionalna tržna sredstva za delovanje na trgu, in sicer bremenitev uporabnikov, ki se odločijo za uporabo njenih storitev. Izkrivljanje konkurence se lahko odpravi z uporabo člena 101 ali 102 PDEU. Nadomestilo za končne uporabnike po mnenju TV2 poleg drugih elementov načrta prestrukturiranja na ustreznih trgih ne povzroča izkrivljanja konkurence. TV2 v zvezi s tem trdi, da bo načrt zagotovil, da bo imela skupina TV2, zlasti glavni javni televizijski program, potrebno likvidnost do uvedbe nadomestil za končne uporabnike. TV2 tudi trdi, da glede na zakon o državni pomoči alternativna možnost ponovne uvedbe netržnega financiranja kot javnega nadomestila ne bi bila bolj zaželena kot uvedba nadomestil za končne uporabnike.
(92)
TV2 poudarja, da je prepoved uvajanja novih programov velika izguba. Opozarja, da z digitalnim preklopom in prodajo svojega omrežja izgublja prednost, ki jo je doslej imela prek solastništva omrežja. TV2 na vprašanje iz odločitve o začetku postopka o tem, ali je treba proučiti možnost prodaje določenih programov tretjim stranem ali omejitve oddajanja (npr. šport), odgovarja, da tipske pogodbe družbi TV2 prepovedujejo dodeljevanje pravic tretjim stranem. Danski igrani filmi in šport so del izbora javnih programov TV2.
(93)
SBS ne vidi nobenega razloga, zakaj bi morala vrsta verjetno slabih upravljavskih odločitev privesti do spremembe modela financiranja, kar bi imelo znatne izkrivljajoče učinke na konkurenco. SBS zatrjuje, da je imela TV2 v obdobju 2004-2008 pozitivne rezultate in ima vodilni položaj na trgu televizijskega oglaševanja, če se odmislijo slabe naložbene odločitve. Poleg tega meni, da načrt prestrukturiranja bistveno presega tisto, kar je potrebno. Trenutna neto vrednost pravice do zaračunavanja naročnin končnim uporabnikom je bistveno večja od ocenjenega optimalnega kapitala, kot je bil določen v odločbi o dokapitalizaciji. SBS poudarja tudi dejstvo, da bi bilo treba v oceno učinka načrta prestrukturiranja vključiti pomoč, dodeljeno regionalnim programom v obliki naročnin v vrednosti okoli 400 milijonov DKK letno.
(94)
SBS trdi, da v okviru smernic prestrukturiranja do pomoči ni upravičena niti TV2 niti nobena od njenih podružnic. SBS v zvezi s tem poudarja, da je neto lastniški kapital danske TV2 v njenem poročilu iz leta 2009 za prvo polletje znašal 644,9 milijona DKK in da družba ne izpolnjuje meril za postopke zaradi nesolventnosti. Kakršno koli izgubo zaradi obveznosti javne storitve bi bilo treba analizirati v okviru člena 106(2) PDEU, čemur danska vlada ni sledila.
(95)
SBS trdi, da je treba porazdelitev stroškov med različnimi deli skupine TV2 ustrezno oceniti, zlasti zato, ker so stroški nišnih programov v primerjavi s stroški konkurentov zelo nizki. Glavni program se je obravnaval kot samostojna dejavnost, ki bi z ustreznimi standardi določanja cen lahko postala dobičkonosna.
(96)
SBS zatrjuje, da je bila skupina TV2 v obdobju 2004-2008 dobičkonosna, če se izvzamejo zdaj opuščene deficitne dejavnosti, na primer TV2 Radio, in učinek odločbe Komisije o vračilu. Vsekakor bi lahko TV2 postala dobičkonosna, npr. z zmanjšanjem stroškov.
(97)
Poleg tega SBS kritizira tržno analizo, ki jo je posredovala Danska. SBS se zlasti ne strinja s pogledom na oglaševalski trg, v zvezi s katerim pričakuje, da se bo z letom 2010 začel širiti (78).
(98)
SBS navaja, da bi moral biti načrt prestrukturiranja v primeru, če bo odobren, omejen na čas, potreben za odprodajo premoženja za obravnavanje vprašanj o likvidnosti.
(99)
SBS navaja, da bo imela uvedba nadomestil za končne uporabnike v praksi enak učinek kot zvišanje naročnin in bi se morala v skladu z zadevo C-206/06 Essent Netwerk Noord BV opredeliti kot državna pomoč. Obstajajo bistvene razlike v primerjavi z zadevo C-345/02 (Pearle), ker je bil ukrep uveden samo na pobudo Danske in družbe TV2 in ker naročnine niso namenjene za posebne namene, ki jih izberejo gledalci.
(100)
SBS poudarja pomembnost analiziranja nadomestil za končne uporabnike v okviru pomoči za prestrukturiranje. Sporazum za uvedbo nadomestil za končne uporabnike bo na ravnanje TV2 na trgu in tržno ravnanje zadevnih tretjih strani, kot so banke, verjetno začel učinkovati z datumom odobritve načrta prestrukturiranja, ne pa z datumom začetka izvajanja nadomestil za končne uporabnike. Nadalje je kritizirala dejstvo, da ni nobene omejitve zneska nadomestil za končne uporabnike, ki jih lahko zaračunava TV2, in nobenih pogojev v zvezi z njihovo porabo. Nadomestila za končne uporabnike se lahko porabijo tudi za financiranje komercialnih dejavnosti.
(101)
SBS nadalje navaja, da uvedba nadomestil za končne uporabnike ni skladna s pojmom javne storitve. To pomeni, da pomoči za prestrukturiranje ni mogoče upravičiti s členom 106(2) PDEU, razen če se opustijo načrti za uporabniška nadomestila. SBS tudi navaja, da so protikonkurenčni učinki uporabniških nadomestil jasni ter da lahko vodijo zlasti do tega, da bodo morali nekateri operaterji zapustiti trg, TV2 pa bodo omogočili, da bo v nove vsebine vlagala na agresivnejši način. To je slabo zlasti zato, ker je TV2 posebna zaradi svojega vodilnega položaja na oglaševalskem trgu.
(102)
SBS trdi, da obstaja potreba po zadostno strogih izravnalnih ukrepih. Zato predlaga, da družbi TV2, prvič, ne bi smelo biti dovoljeno, da uvede uporabniška nadomestila. Drugič, uvedejo naj se javni razpisi za zagotavljanje pravilnejšega določanja cen notranjih transferjev, kadar TV2 programe proda svojim podružnicam. Tretjič, regionalni programi TV2 bi se lahko prenesli na Danmarks Radio, ker regionalni programi prejemajo precejšnje zneske državne pomoči ter zato, ker bi gospodinjstva, ki plačujejo naročnino in sprejemajo tudi plačniško televizijo, za regionalne programe TV2 plačevale dvojno ceno. Četrtič, od TV2 se ne bi smela zahtevati samo prepoved uvedbe novih programov, ampak tudi prodaja vsaj nekaterih obstoječih programov. In ne nazadnje, TV2 bi morala konkurenčnim operaterjem omogočiti oglaševanje na svojem omrežju.
(103)
SBS tudi predlaga, da bi bilo treba uvesti številne zaščitne ukrepe, s čimer bi se zagotovilo, da TV2 pomoči in/ali uporabniških nadomestil ne bo porabila za izkrivljanje konkurence. Prvič, Danski ne bi smelo biti dovoljeno, da uporabi diskriminatorna uporabniška nadomestila. Drugič, TV2 ne bi smelo biti dovoljeno, da glavni program združi z drugimi programi na distribucijskem trgu, družba TV2 pa bi morala biti zavezana k temu, da program TV2 oskrbuje kot samostojni program. Tretjič, družbi TV2 bi bilo treba prepovedati uporabo pomoči ali uporabniških nadomestil za kakršno koli dejavnost, ki ni glavni program, in dampinških cen na oglaševalskem trgu. Četrtič, TV2 bi morala podjetju, ki ga ne bo uporabila, dati nepregledna povračila.
(104)
Viasat zatrjuje, da TV2 ni podjetje v težavah, kar se nanaša zlasti na dobiček iz leta 2008. Trdila je, da bi bila TV2 v prihodnosti dobičkonosna, pri čemer se med drugim sklicuje na dobiček TV2 za prvo polletje leta 2009 (ki predvideva dobiček v višini 249 milijonov DKK pred obdavčitvijo). Viasat glede na najnovejše informacije, da je TV2 leta 2009 dejansko imela izgubo, meni, da je ta manjša izguba povezana s splošnim 18,7-odstotnim upadom na oglaševalskem trgu v primerjavi z letom 2008. To kaže, da je TV2 svoje stroške uspela prilagoditi trenutnemu komercialnemu in finančnemu okolju. Viasat v zvezi z izgubami leta 2007 poudarja, da so te nastale predvsem zaradi radia TV2 Radio, ki je bil pozneje prodan. Promet TV2 se je leta 2008 zmanjšal, vendar se je to zgodilo v večini podjetij, družbi TV2 pa je kljub temu uspelo povečati svoje dobičke pred obdavčitvijo.
(105)
Viasat trdi, da ni dokazov o kratkoročnih potrebah denarnega toka. V nasprotju s tem je TV2 pred nedavnim porabila znaten znesek za nove pridobitve na področju filma in povečala tudi svoje stroške, razlog za to pa je po mnenju zainteresirane strani Viasat v povečanju njene zaloge izbora programov, povečanju stroškov na področju igranega filma na splošno ter prevelikih naložbah na področju dragega danskega igranega filma (79).
(106)
Podrobneje Viasat poudarja, da kljub temu, da je velik del dolga TV2 z obrestmi še vedno kratkoročen, to ni težava, če ga lahko TV2 refinancira. Finančni stroški TV2 so se leta 2009 znižali z 49,2 milijona DKK na 19 milijonov DKK. TV2 je precejšnja sredstva porabila tudi za pridobitev novih vsebin. Poleg tega je bil razlog za negativen denarni tok v obdobju 2006-2008 v glavnem v neobičajno velikih naložbenih dejavnostih, ne pa v stroških, povezanih z operativnimi dejavnostmi TV2. Tako bi se lahko negativen denarni tok odpravil z odložitvijo ali zmanjšanjem naložb. Hkrati se je dolg TV2 povečal zaradi velikih naložb družbe TV2 v obdobju 2006-2008.
(107)
Viasat tudi poudarja, da se je breme obresti od leta 2008 zmanjšalo. Viasat prav tako dvomi, da ima TV2 težave pri pridobivanju posojil, saj se zdi, da je za posojila zaprosila samo banko Danske Bank. Poleg tega se je to dogajalo v času, ko je bilo težje pridobiti posojilo kot zdaj.
(108)
Viasat se v zvezi z zunanjimi dejavniki strinja s predpostavko iz sklepa o začetku postopka glede 1,02-odstotne letne rasti BDP. Viasat zlasti opozarja, da so napovedi v zvezi s širitvijo oglaševalskega trga, ki jih je objavilo podjetje PWC in na katere se zanaša danska vlada, precej bolj konzervativne od napovedi, ki so jih objavila druga podjetja, zlasti tista, ki so dejavna na trgu. Viasat v svojih pripombah k sklepu o začetku postopka zagotavlja lastno napoved za skupino TV2 za obdobje 2009-2019 (poročilo podjetja Audon Partners), ki kaže, da obstoj družbe TV2 kratkoročno ali srednjeročno ne bo ogrožen.
(109)
Viasat v zvezi z dobičkonosnostjo javnega televizijskega programa poudarja, da je družba TV2 sestavljena iz takih sinergij, da dobičkonosnosti vsake od dejavnosti ni mogoče obravnavati ločeno. Glavni program se zato ne bi smel ocenjevati samostojno. Kljub temu je oblikovanje cen transferjev med TV2 in nišnimi programi pomanjkljivo, saj je cena precej nižja od stroškov. Viasat zagotavlja izračune dobičkonosnosti, po katerih so stroški ločeni glede na promet programov. Viasat prav tako navaja, da finančna uspešnost nišnih programov v primerjavi z uspešnostjo primerljivih medijskih podjetij izrazito kaže, da bi bilo treba podrobno razčlenjeno poročanje v skupini TV2 zanemariti. Viasat končno opominja, da bi lahko TV2 na dražbi prodala pravico do ponovnega prenosa svojih najbolj priljubljenih programov, razen športnih dogodkov, npr. dram, igranih filmov in dokumentarcev, s čimer bi povečala dobičke za glavni program. Viasat je tudi zaskrbljena, da bi se lahko pomoč porabila za agresivno tržno obnašanje, in navaja, da je TV2 v preteklosti vlagala v pridobivanje dramskih serij s ponudbami, ugodnejšimi od ponudb konkurentov, zvišala cene za poročila TV2 in nudila popuste.
(110)
Če Komisija ugotovi, da obstaja potreba po pomoči, mora biti ta pomoč usmerjena na nujno težavo, tj. denarni tok, ne pa na dejavnosti. To pomeni, da program TV2 ne bi smel postati plačniški televizijski program, saj bi zadostovalo, da se zanj zagotovijo kreditna sredstva. Poleg tega bo uvedba uporabniških nadomestil TV2 zagotovila sredstva, s katerimi bo lahko nadaljevala s protikonkurenčnim obnašanjem na oglaševalskem trgu, povečalo pa se bo tveganje za izločitev konkurentov s trga. Viasat se tudi sprašuje, ali je shema skladna s splošno obveznostjo javne storitve TV2.
(111)
Viasat zlasti poudarja protikonkurenčni učinek uporabniških nadomestil, ker bodo ta usmerila izbor programov drugih operaterjev k dražjim programskim paketom, zaradi česar bodo izgubili prihodek iz naročnin in oglaševanja.
(112)
Poleg tega Viasat trdi, da predlagani izravnalni ukrepi dejansko ne pomenijo izgube, saj tako ali tako ni prostora za nadaljnje programe. Kot je navedeno zgoraj, Viasat navaja, da bi lahko TV2 na dražbi prodala pravico do ponovnega prenosa svojih najbolj priljubljenih programov (razen športnih dogodkov), npr. dram, igranih filmov in dokumentarcev, s čimer bi povečala dobičke za glavni program.
(113)
Viasat tudi trdi, da ni verjetno, da bi se danska vlada lahko sklicevala na člen 106(2).
(114)
Družba Boxer navaja, da bo uvedba uporabniških nadomestil delno izboljšala trenutne protikonkurenčne razmere, v katerih Boxer v nasprotju z drugimi ponudniki platforme s komercialnega vidika ne more izkoristiti dejstva, da oddaja program TV2. Družba Boxer predlaga, da bi bilo treba določanje cen TV2 nadzirati bodisi s strani političnih organov ali organov, pristojnih za konkurenco.
(115)
Nekatere strani se v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje sprašujejo, ali je TV2 v težavah (ASK) in ali so izravnalni ukrepi na nasičenem trgu prešibki (FDA). Vendar nekatere trdijo, da se uporabniška nadomestila lahko uvedejo, če je družba v težavah (DI, TDC). Nekatere menijo, da je obdobje za prestrukturiranje predolgo (Discovery). Druge navajajo, da družbi TV2 v primeru, če bo do leta 2012 gospodarsko stabilna, ne sme biti dovoljeno, da uvede uporabniška nadomestila.
(116)
Nekatere strani (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) v zvezi z nadomestili za končne uporabnike navajajo, da bodo privedla do tega, da bodo manjši programi izrinjeni iz obstoječih paketov plačniške televizije ali da bodo morale stranke plačevati višje zneske.
(117)
Nekatere strani menijo, da je nadomestilo za končne uporabnike v višini 25 DKK previsoko (FDA, TDC). FDA prav tako meni, da zaračunavanje takih nadomestil za končne uporabnike ni v skladu z vlogo TV2 kot javne radijske in televizijske postaje.
VIII. OCENA V OKVIRU PRAVIL O DRŽAVNI POMOČI
1. Obseg ocene
(118)
Kot je razvidno iz vloge Danske, načrt prestrukturiranja ni bil umaknjen. Danska trdi, da ni potrebe po ukrepih pomoči ter da bodo vsi ukrepi pomoči umaknjeni, ko bo načrt prestrukturiranja, vključno z nadomestili za končne uporabnike, odobren, in družbi TV2 ne bo treba izvesti dodatnih plačil, ki so posledica dveh predhodnih preiskav, ki vključujeta TV2 in ju je izvedla Komisija (80). Z drugimi besedami, Komisija od Danske še ni prejela brezpogojnega potrdila, da ti ukrepi niso več del načrta prestrukturiranja in so tako zunaj okvira uradne preiskave, ki jo izvaja Komisija.
(119)
Edina izjema je predlagano jamstvo za prodajo oddajnega omrežja, ki se ne bo materializiralo, ker je bila ta prodaja že izvedena in zato ni več pomembna za ta primer. Komisija tega ukrepa ne obravnava več kot priglašenega.
(120)
Komisija bo zato v nadaljevanju kljub temu ocenila preostale priglašene ukrepe (posojilo ter začasna kreditna sredstva in kreditna sredstva za prestrukturiranje), pa tudi kreditna sredstva iz pooblastila za pomoč za reševanje, ki ostajajo veljavna.
2. Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU
(121)
Člen 107(1) PDEU določa:
„Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“
(122)
Za uporabo člena 107(1) PDEU je potreben obstoj ukrepa pomoči, za katerega je odgovorna država, ki se dodeli iz državnih sredstev, vpliva na trgovino med državami članicami in na skupnem trgu izkrivlja konkurenco z dajanjem selektivne gospodarske prednosti posameznim podjetjem.
2.1 Državna sredstva
(123)
Dolžniški kapital in začasna kreditna sredstva iz prvotne pomoči za reševanje in v okviru načrta prestrukturiranja (81) vključujejo sredstva, ki jih je sprostila vlada v dogovoru s parlamentom Folketinget iz splošnega danskega proračuna, zato predstavljajo državna sredstva.
(124)
Danska navaja, da so obrestne mere in stroški tisti, ki so se na trgu uporabljali za zdrava podjetja. Danska se pri uporabi enakih pogojev za podjetje v težavah, kot je družba TV2, odreka državnim sredstvom. Razlog za to je v tem, da bi zasebni posojilodajalec upošteval finančne težave TV2 in zato bodisi sploh ne bi odobril posojila ali kreditnih sredstev, ali pa bi jih odobril po obrestnih merah, ki so višje od obrestnim mer za zdrava podjetja.
(125)
Komisija ugotavlja, da pravica, dodeljena TV2, ki ji omogoča, da od leta 2012 zaračunava nadomestila za končne uporabnike, ne predstavlja državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU. Nadomestila za končne uporabnike so zasebnega izvora (82) in jih uporabniki kot plačilo za spremljanje programa TV2 plačujejo neposredno distributerju. Družba TV2 mora začeti običajna komercialna pogajanja z distributerjem, da se njen program vključi v digitalni paket in da se dogovorita o sprejemljivem plačilu. Nobena pravna določba distributerja ne sili, da bi v svoj paket vključil glavni program TV2, saj bo veljavna obveznost prenosa, določena v členu 6 danskega zakona o radiodifuziji, odpravljena z uvedbo sistema nadomestil za končne uporabnike. Nadomestila za končne uporabnike ali njihova višina prav tako niso pod stalnim nadzorom vlade in ji tudi niso na voljo (83). Vlada ni vključena v nikakršno oblikovanje cen, kar je komercialna odločitev TV2, prav tako pa za družbo TV2 ne pobira nadomestil ali jih na kakršen koli način nadzira ali z njimi razpolaga.
(126)
Uporabniških nadomestil ni mogoče enačiti z zaračunavanjem naročnin, kot je trdila SBS. SBS zatrjuje, da bodo imela uporabniška nadomestila v praksi enak učinek na gospodinjstva kot zvišanje naročnin, saj bodo operativni paketi distributerjev vedno vključevali TV2 Danmark. Ta izravnalni element bi jih moral skupaj z dejstvom, da se lahko uporabniška nadomestila spremenijo samo prek zakonodajne spremembe (84), opredeliti kot državno pomoč (85). SBS v zvezi s tem citira sodno prakso Sodišča v zadevi Essent Netwerk (86).
(127)
Vendar končni uporabniki, v nasprotju s predhodnim sporazumom o naročninah na Danskem, ki jih je Komisija dejansko obravnavala kot državno pomoč (87), niso pravno zavezani k plačilu nadomestil, ampak plačujejo nadomestilo kot del pogodbenega dogovora, ki so ga sklenili prostovoljno. Nadomestil ne pobira javna ustanova, kot je bilo v primeru naročnin, ampak zasebni operater Boxer in drugi zasebni distributerji na drugih platformah. Država ne bo vključena v noben izvršilni ukrep v primerih, ko uporabniki ne bodo plačevali nadomestil; distributer bo moral za izterjavo plačila vložiti civilno tožbo.
(128)
Dejstvo, da je družbi TV2 s spremembo licence, ki jo odobri ministrstvo za kulturo, dodeljena pravica do zaračunavanja naročnin, ne zadostuje za ugotovitev, da so vključena državna sredstva. Ne gre za primer državnega posredovanja, ki bi privedlo do izgube državnih sredstev. V zvezi s tem sklicevanje SBS na zadevo Essent Netwerk ni primerno. Odstavek 73 citirane sodbe vzpostavlja razliko med razmerami v zadevi Essent in v zadevi Pearle (88) s tem, da je v prvi zadevno nadomestilo vključeno v politiko, ki so jo določile oblasti. Sodišče se zato, da bi se razlikovalo med primeri, v zadevi Essent sklicuje na uvedbo nadomestila s strani zakonodajalca, vendar ne navaja, da kakršno koli državno posredovanje z zakonodajo samodejno vodi do vključenosti državnih sredstev. To je jasno razvidno iz same citirane sodbe v zadevi Essent, saj odstavek 75 navedene sodbe nadalje razlikuje med to zadevo in zadevo PreussenElektra, ki je vključevala zakonodajni akt (in v kateri je bilo ugotovljeno, da državna pomoč ni vključena), ki je dobavitelje električne energije obvezoval k nakupu električne energije iz obnovljivih virov na njihovem območju dobave po najnižjih cenah. Sodišče navaja, da so bila v zadevi Essent zadevna podjetja pooblaščena za „upravljanje državnih sredstev“, kar je v nasprotju z razmerami v zadevi PreussenElektra (89). V zadevnem primeru država ni pooblastila TV2 za upravljanje državnih sredstev. Sprememba licence izvaja samo že obstoječo pravico do dodatnega vira dohodka (v zvezi z zakonodajo glej oddelek 38a(2) danskega zakona o radiodifuziji).
(129)
Komisija zato ugotavlja, da nadomestila za končne uporabnike ne vključujejo državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU.
2.2 Selektivna prednost
(130)
Vključena državna sredstva bi družbi TV2 dodelila gospodarsko prednost s tem, da bi enaki finančni instrumenti pod tržnimi pogoji ustvarili višje stroške izposojanja ali višje naročnine, če bi se kateri koli od tržnih operaterjev odločil, da bo upravičencu dal na voljo nadaljnja sredstva v predvidenem znesku. Glede na dokaze, ki jih je predložila Danska, noben od operaterjev tega ni bil pripravljen storiti.
2.3 Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino
(131)
Ta sredstva bodo TV2 omogočila, da bo še naprej delovala na trgih, na katerih je trenutno dejavna. Ti trgi vključujejo trg(e) za prodajo in nakup pravic do oddajanja, trg(e) za storitve plačniške televizije in trg za televizijsko oglaševanje na Danskem. TV2 na teh trgih konkurira drugim postajam, med drugim SBS in Viasat. Iz tega sledi, da zadevna pomoč z dajanjem prednosti družbi TV2 na teh trgih izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco.
(132)
Prizadeti trgi, kot so nakup in prodaja pravic do radiodifuzije ter televizijsko oglaševanje proizvodov iz drugih držav članic, ki so namenjeni prodaji na Danskem, so predmet trgovine med državami članicami (90). Poleg tega nekateri konkurenti TV2 Danmark A/S svoje programe oddajajo iz Združenega kraljestva in/ali so podružnice skupin s sedežem v drugi državi članici, načrtovana pomoč pa bi lahko vplivala na njihovo odločitev, da nadalje izvajajo ali povečajo svoje dejavnosti na danskem trgu. Zato zadevna državna pomoč vpliva ali bi lahko vplivala na vzorec trgovanja med državami članicami.
(133)
Ker se uporablja člen 107(1) PDEU, je treba paket pomoči za prestrukturiranje oceniti glede na njegovo združljivost z notranjim trgom.
3. Obveznost mirovanja
(134)
Danska je spoštovala obveznost mirovanja iz člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (91) saj je priglasila ukrepe iz načrta o prestrukturiranju in jih do tega datuma ni izvajala. Komisija je v sklepu z dne 4. avgusta 2008 dovolila izvajanje pomoči za reševanje.
4. Združljivost državne pomoči z notranjim trgom
4.1 Pravna podlaga
(135)
Združljivost ukrepov bo ocenjena v okviru člena 107(3)(c) PDEU in Smernic. Uporaba člena 106(2) PDEU za zadevne ukrepe v zvezi s financiranjem javnega radijskega in televizijskega oddajanja ni analizirana. Čeprav finančne težave TV2 v glavnem izvirajo iz zagotavljanja javnega televizijskega programa in odsotnosti poslovnega modela s stabilnimi viri prihodka, ukrepi državne pomoči niso omejeni na zagotavljanje javnih storitev, ampak so usmerjeni na TV2 kot skupino, tj. vključujejo njene komercialne dejavnosti. Poleg tega danski organi niso podrobno opredelili, da so ukrepi državne pomoči združljivi z notranjim trgom na podlagi člena 106(2) PDEU, Komisija pa ni prejela zadostnih informacij, ki bi ji omogočile izvedbo ocene v okviru člena 106(2) PDEU v povezavi s sporočilom o radiodifuziji (92).
(136)
Smernice zagotavljajo možnost dodelitve pomoči za reševanje kot začasne pomoči za podjetja v težavah, ki pričakujejo pripravo načrta prestrukturiranja, ali za odpravo hude likvidnostne krize. V skladu s točko 26 Smernic se rok za prenehanje pomoči podaljša za toliko časa, da Komisija sprejme odločitev o načrtu. Dejstvo, da se pomoč za reševanje za TV2 še vedno izvaja, je skladno s to določbo, saj je TV2 načrt prestrukturiranja predložila v določenem roku.
(137)
Pomoč za prestrukturiranje mora temeljiti na izvedljivem, skladnem in daljnosežnem načrtu, da se v razumnem časovnem okviru ponovno vzpostavi dolgoročna sposobnost preživetja podjetja. Prestrukturiranje običajno vključuje naslednje elemente: prestrukturiranje vseh vidikov delovanja podjetja, reorganizacijo in racionalizacijo dejavnosti podjetja, vključno s prenehanjem deficitnih dejavnosti in finančnim prestrukturiranjem. Vendar pa ukrepi prestrukturiranja, če so upravičeni do državne pomoči, ne smejo biti omejeni na pokrivanje preteklih izgub, ne da bi se ugotavljali razlogi za te izgube. Poleg tega se mora prestrukturiranje vsaj delno financirati iz lastnih sredstev podjetja. Sprejeti je treba tudi izravnalne ukrepe, da se zmanjšajo izkrivljajoči učinki pomoči. Komisija bo v nadaljevanju proučila, ali so ti pogoji izpolnjeni.
4.2 Upravičenost - podjetje v težavah
(138)
V skladu s točko 9 Smernic je podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali s sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev, preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. V točki 11 Smernic so navedena določena merila, v skladu s katerimi podjetje velja za podjetje v težavah, tudi če ni prisotno nobeno od meril iz točke 10 Smernic. Točka 11 določa, da je „[v] vsakem primeru […] podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov, ne more opomoči“.
(139)
Komisija meni, da je TV2 v času priglasitve načrta prestrukturiranja predstavljala tako podjetje v težavah. To je razvidno iz številk v sklepu Komisije o uvedbi formalnega postopka preiskave in, kar je še pomembnejše, iz številk v uvodnih izjavah 36-42 tega sklepa, ki so bile predložene pozneje v januarju 2010 ter opisujejo družbo z izgubami, padajočimi tržnimi deleži, vedno večjim zadolževanjem in zlasti negativnimi denarnimi tokovi zaradi zmanjševanja prihodkov iz oglaševanja, slabih naložb in povečevanja stroškov obresti. Čeprav se je pozneje izkazalo, da je imela leta 2008 družba dejansko dobiček (ocena ob koncu marca 2008 je še vedno kazala […] v višini […] DKK), kot so ocenjevali konkurenti, je bil le-ta majhen in to samo po sebi ne spremeni ugotovitve, da družba brez zunanjega financiranja ne bi mogla nadaljevati z izvajanjem svojih dejavnosti. Zasebna kreditna sredstva, ki so bila družbi na voljo, so bila kratkoročna in bi se lahko kadar koli ukinila. Družba je imela veliko likvidnostno potrebo, ki je ne bi mogla zadovoljiti z lastnimi sredstvi.
(140)
Prav tako ni mogla pridobiti zunanjega financiranja. Obstajala je nevarnost, da bodo kratkoročni krediti preklicani. Kot je bilo že navedeno v sklepu o začetku postopka, je glavna finančna banka družbe TV2, tj. […], leta 2008 zaprosila za zmanjšanje njenega posojila in kreditnih sredstev. Poleg težav družbe TV2, ki so vključevale celo pridobivanje hipoteke na lastne prostore v Odenseju, je Danska predložila dokaze, da tudi druge banke družbi TV2 niso hotele zagotoviti dolgoročnih posojil (glej uvodno izjavo 44 in naslednje tega sklepa). Banke so izpostavile pomanjkljivosti cikličnega toka dohodka TV2, ki temelji na prihodkih iz oglaševanja, kar se je štelo za netrajnosten poslovni model. K težavam so prispevale nerešene pravne zadeve. Financiranje TV2 se je začelo posledično vedno bolj nagibati h kratkoročnim posojilom, s čimer je družba postala občutljiva. Z drugimi besedami, TV2 si v smislu točke 11 Smernic ni bila sposobna opomoči s sredstvi iz tržnih virov.
(141)
V vlogah konkurentov te ugotovitve niso izpodbijane. Zaradi izčrpnosti je treba omeniti, da Smernice ne zahtevajo, da je podjetje v dejanskem postopku nesolventnosti. Ravno nasprotno, pomoč se lahko pod strogimi pogoji dodeli z namenom, da se to prepreči.
(142)
V zvezi z argumenti konkurentov, da je TV2 dobičkonosna družba ali bi lahko postala dobičkonosna, zgoraj navedeni rezultati za TV2 kažejo, da je imela družba leta 2008 dobiček, vendar je, v nasprotju z ocenami zainteresirane strani Viasat, leta 2009 utrpela izgubo v višini 27 milijonov DKK, kar je bistveno odstopalo od zneska, ki ga je napovedala zainteresirana stran Viasat, tj. dobička v višini 249 milijonov DKK. Tudi dobiček, napovedan za leto 2010, je bistveno manjši od tistega, ki ga je predvidela zainteresirana stran Viasat. Komisija ni ugotovila nobenih napak v metodologijah, ki sta jih uporabili družba TV2 in podjetje PWC (glej tudi uvodno izjavo 41 tega sklepa).
(143)
V zvezi s študijo bonitetne stopnje TV2, ki jo je predložila Viasat in izvedlo podjetje Audon Partners (93) ter v skladu s katero bi TV2 lahko pridobila kredit, odzivi bank kažejo, da je dejansko stanje drugačno. Poleg tega analiza temelji samo na številkah in predpostavkah, ki niso bile preverjene pri TV2. Nekatere številke odstopajo od realnih, kar je razvidno iz številk za leti 2009 in 2010. V samem poročilu je poudarjeno, da analiza ni popolna (ker iz očitnih razlogov s TV2 ni bil vzpostavljen noben stik) in je zato uporabljeni model omejen (94).
(144)
Dejstvo, da je družba iz kreditnih sredstev za pomoč za reševanje črpala manj, kot bi lahko, ne pomeni, da je ni mogoče obravnavati kot podjetje v težavah. Absurdno bi bilo ugotoviti, da je bila upravičencu do pomoči za reševanje in prestrukturiranje odvzeta upravičenost do pomoči, če bi se pozneje izkazalo, da so bili varčevalni in drugi ukrepi, predvideni v načrtu prestrukturiranja, uspešni in so podjetju pomagali pri odpravljanju finančnih težav v glavnem s porabo lastnih sredstev. Vendar bi to lahko privedlo do ugotovitve, da državna pomoč v določenem trenutku ni bila več potrebna, kar bo obravnavano v nadaljevanju (glej uvodno izjavo 149). V vsakem primeru so bila kreditna sredstva vedno oblikovana na tak način, da so bila podjetju dostopna samo v primeru, če je bila potreba potrjena. Namen tega ukrepa je bil omejiti pomoč na minimalni znesek, obnašanje TV2, ko je poskušala postopek prestrukturiranja v največji možni meri izvesti z uporabo lastnih sredstev, pa je v skladu s to zahtevo.
(145)
Nadalje je treba poudariti, da številne obtožbe s strani zainteresiranih strani Viasat in SBS v zvezi s tem, da je slabo finančno stanje povzročila TV2 sama s slabimi upravljavskimi odločitvami ali slabimi naložbami, ne vplivajo na upravičenost družbe v okviru Smernic, ki ne zahtevajo razloga za finančne težave upravičenca do pomoči, ampak samo želijo zagotoviti, da je upravičenec do pomoči dejansko podjetje v težavah.
(146)
Konkurenti so v zvezi s tem tudi zatrdili, da težave TV2 v glavnem izvirajo iz javnega televizijskega programa ter da bi lahko notranji stroški in prilagoditve oblikovanja cen transferjev cen izboljšali stanje. Vendar Komisija te utemeljitve ne obravnava kot ustrezne v primeru, ko se pomoč dodeli skupini kot taki, vključno s komercialnimi dejavnostmi. Vendar pa Komisija ugotavlja, da TV2 vodi ločene račune za javne storitve in druge dejavnosti ter da so ti revidirani ter ima v celoti dokumentirano in revidirano politiko oblikovanja cen transferjev, ki je dokaj preprosta, pregledna in usmerjena k zagotavljanju prave slike različnih dejavnosti, ki temeljijo na cenah transferjev po tržnih pogojih.
(147)
Viasat se v zvezi z zunanjimi dejavniki strinja s predpostavko glede 1,02-odstotne rasti BDP. Strani se v zvezi z razvojem oglaševalskega trga strinjajo, da so se leta 2008 prihodki TV2 iz oglaševanja zmanjšali za 19 %. Vendar sta si Viasat in SBS napačno razlagali napoved Danske o prihodnjem razvoju oglaševalskega trga. V nasprotju z njunim prepričanjem Danska ni napovedala, da se bo oglaševalski trg v obdobju 2009-2013 vsako leto zmanjšal za 10 %, ampak je preprosto navedla, da napoveduje […] oglaševalskega trga.
(148)
Komisija v zvezi s trditvijo, da bi bilo treba naročnine, dodeljene regionalnim radijskim in televizijskim postajam, vključiti v oceno finančnega položaja TV2, ugotavlja, da se iz naročnin financira samo programska produkcija regionalnih postaj in da so pomembne samo iz tega vidika. Komisija v zvezi s tem navaja, da so regionalne postaje TV2 neodvisne od družbe TV2 in so podvržene svojim lastnim obveznostim iz danskega zakona o radiodifuziji, za katere prejemajo finančna sredstva iz naročnin. V zvezi s trditvijo SBS, da bodo gledalci program plačali dvakrat, je treba poudariti, da je eno od plačil, tj. naročnine za glavni program TV2, posledica uporabnikove izbire in da je bilo zanj ugotovljeno, da ne vključuje državne pomoči. V vsakem primeru je bilo zgoraj prikazano, da je bila TV2 kot skupina podjetje v težavah, v katerem so nastale resne potrebe po financiranju, ker od bank ni mogla pridobiti zunanjega financiranja. To je vključevalo kakršne koli morebitne koristi, ki so izhajale iz njene obveznosti do oddajanja teh programov.
(149)
Vendar se je zelo resen položaj TV2 spremenil s prodajo oddajnega prenosnega omrežja. TV2 je lahko z iztržkom od prodaje oddajnega omrežja povrnila del svojega dolga, finančna napoved pa je postala precej bolj pozitivna, kot je razvidno iz številk v uvodnih izjavah 62-64 tega sklepa. Tudi trendi na oglaševalskem trgu so pozitivnejši (95). TV2 je lahko odplačala svoje državno posojilo, ki ga je črpala iz sredstev za pomoč za reševanje. TV2 glede na izid nerešenih zadev v zvezi z državno pomočjo in odobritev načrta prestrukturiranja pričakuje, da bo do januarja 2012, ko se bodo začela izvajati plačila naročnin, finančno dovolj sposobna (96).
(150)
Komisija glede na te nove razmere meni, da se TV2 trenutno ne more več obravnavati kot podjetje v težavah. Zato poleg sprejetja tega sklepa ni potrebe po kakršnem koli ukrepu pomoči, priglašena neizvedena kreditna sredstva in posojilo iz načrta prestrukturiranja pa naj se odpravijo. Iz enakih razlogov naj se odpravijo tudi obstoječa sredstva za pomoč iz sklepa o pomoči za reševanje.
4.3 Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja
(151)
Glede na točko 34 Smernic mora biti dodelitev pomoči pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki mora v razumnem času obnoviti sposobnost preživetja družbe. Načrt prestrukturiranja opisuje okoliščine, ki so privedle do težav družbe, ki so jih povzročile nove dejavnosti, ki se niso izkazale za dobičkonosne, in vedno bolj nedobičkonosen javni televizijski program. Načrt prestrukturiranja po mnenju Komisije ustrezno obravnava te težave.
(152)
Komisija navaja, da načrt prestrukturiranja zagotavlja finančne in operativne ukrepe za prestrukturiranje, ki bodo skupaj s spremenjenim poslovnim modelom družbi omogočili, da bo postala samostojna. Komisija v zvezi s tem najprej navaja, da je bila posledica zahteve po prodaji premoženja iz načrta prestrukturiranja uspešna prodaja oddajnega omrežja, ki je TV2 zagotovila dovolj sredstev, da je povrnila svoj dolg. Prav tako je 4. oktobra 2010 vrnila pomoč, ki jo je črpala iz sredstev za pomoč za reševanje. Družba sama trdi, da ima zdaj dovolj sredstev za premostitev obdobja do sprejetja nadomestil za končne uporabnike (97). Tudi drugi ukrepi v obliki varčevanja bodo prispevali k dolgoročni sposobnosti preživetja družbe (glej uvodni izjavi 47 in 48 zgoraj).
(153)
Družba prav tako opušča deficitne dejavnosti; leta 2008 je skupini SBS prodala svojo deficitno radijsko dejavnost.
(154)
Od družbe se pričakuje, da bo rešila strukturne težave, ki so povzročile njene likvidnostne potrebe, s tem, da ji bo z januarjem 2012 dovoljeno zaračunavanje naročnin. Pomanjkanje dobičkonosnosti javnega televizijskega programa je posledica njegovega zanašanja na en vir dohodka v obliki prihodka iz oglaševanja, ki je cikličen in občutljiv na gospodarski razvoj. To dokazujejo tudi odzivi bank, ki zaradi svojih zadržkov glede trendov na oglaševalskem trgu in dvomov v zvezi s sposobnostjo TV2 za pridobivanje zaslužka niso hotele zagotoviti financiranja. Novi poslovni model bo TV2 zagotovil stabilnejšo osnovo prihodka z zaračunavanjem naročnin za spremljanje njenega glavnega programa. TV2 je za leto 2012 napovedala dodaten dohodek iz nadomestil za končne uporabnike v višini […] milijonov DKK. Prav tako za leto 2012 napoveduje dobičke za skupino […]. Komisija navaja, da bo poleg […] tudi drugi vir prihodkov v obliki nadomestil za končne uporabnike zmanjšal občutljivost družbe na upade cikličnih dejavnosti. Komisija navaja, da ukrepi za doseganje preobrata izvirajo iz samega načrta prestrukturiranja in ne iz zunanjih dejavnikov.
(155)
Prvotno priglašeni čas trajanja načrta prestrukturiranja do 31. decembra 2012 se razširja na obdobje skoraj štirih let. Danska vlada je to obdobje izbrala zato, ker je menila, da bi bile banke z uvedbo novega poslovnega modela in prvimi izkušnjami v praksi družbi TV2 ponovno pripravljene dati posojila, tj. izbrano je bilo obdobje, ki je dovolj dolgo, da se zberejo te izkušnje. Vendar danska vlada glede na to, da bo celotna pomoč odpravljena s sprejetjem tega sklepa (glej zgoraj), zdaj meni, da bi se moralo obdobje za prestrukturiranje končati z odpravo vseh ukrepov pomoči.
(156)
Komisija zavzema drugačno stališče. Glede na Smernice bi moralo prestrukturiranje povzročiti ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja družbe. Komisija meni, da obdobje za prestrukturiranje traja tako dolgo, dokler družba ne izvede vseh ukrepov za prestrukturiranje, ki zagotavljajo tako dolgoročno sposobnost preživetja. Čeprav bodo vsi ukrepi državne pomoči prenehali veljati takoj, ko bo sprejet ta sklep, ponovna vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja TV2 v tem trenutku ni zagotovljena, dokler TV2 ne bo imela trajnostnega poslovnega modela. Tak poslovni model bo vzpostavljen samo z uvedbo nadomestil za končne uporabnike. Uvedba nadomestil za končne uporabnike je tudi glavni ukrep za prestrukturiranje, ki neposredno obravnava najresnejši vzrok finančnih težav TV2. Zato je Komisija sklenila, da se obdobje za prestrukturiranje konča 31. decembra 2012 ali takrat, ko bo lahko družba TV2 končnim uporabnikom zaračunavala naročnine, če se to zgodi pred 31. decembrom 2012. Trenutno se zdi, da je TV2 do zaračunavanja uporabniških nadomestil pravno upravičena samo v primeru, če se spremeni njena licenca (čeprav veljavni danski zakon o radiodifuziji družbi TV2 že zagotavlja možnost zaračunavanja nadomestil za končne uporabnike, to ni dovoljeno glede na veljavno licenco).
4.4 Preprečevanje neupravičenih izkrivljanj konkurence
(157)
V skladu s točko 38 Smernic je treba sprejeti izravnalne ukrepe, ki bodo v največji možni meri zmanjšali škodljive učinke pomoči na pogoje poslovanja, tako da bodo manjši od želenih pozitivnih učinkov. Ti ukrepi lahko vsebujejo prenos sredstev ali zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu. V skladu s točko 40 Smernic morajo biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in relativno pomembnostjo podjetja na njegovih trgih.
(158)
Načeloma se lahko prepoved uvajanja novih programov (tj. omejevanje prisotnosti na trgu) obravnava kot izravnalni ukrep, ker TV2 izključuje iz konkuriranja za nove stranke in s tem zagotavlja prednost njenim konkurentom. Uvajanje novih komercialnih programov bi TV2 koristilo, ker bi bili programi financirani s stalnim virom prihodkov, ki bi temeljil na necikličnih naročninah, in ker bi skupini zagotavljali potreben prihodek, s čimer bi delno izničili negativne rezultate javnega televizijskega programa. Glede na tržno analizo iz načrta prestrukturiranja se trg plačniške televizije širi (98). Vendar konkurenti TV2 zatrjujejo, da možnost uvajanja novih programov družbi TV2 tako ali tako ni bila omogočena, ker je bil trg zasičen.
(159)
Komisija v zvezi s tem navaja, da so sami konkurenti družbe TV2 leta 2009 uvedli programe (SBS je uvedla 6erene, Canal Digital bo uvedla športni program, Viasat je program uvedla 23. marca 2009, skupina TV4 pa je julija 2009 uvedla Canal 9).
(160)
Danska je prav tako potrdila, da bo za TV2 zaradi prestrukturiranja veljala tudi prepoved uvajanja radijskih programov (99). Ta zaveza je zelo pomembna zaradi prihodnjega razpisnega postopka za licenco za poslovanje za novo radijsko postajo FM4. Danska je prvotno izrazila zanimanje za morebitno sodelovanje TV2 na tem razpisu, vendar je pozneje potrdila, da take ponudbe ne bo predložila zaradi tekoče preiskave načrta prestrukturiranja, ki jo je izvajala Komisija, čeprav je bila udeležba že načrtovana. Z drugimi besedami, v nasprotju s trditvami konkurentov se je izkazalo, da je imela prepoved uvedbe novih programov velik pomen in da za družbo pomeni izgubo. Komisija to zavezo obravnava kot pomembno v smislu točke 46 Smernic, v skladu s katero pomoč ne sme biti namenjena financiranju novih naložb, ki niso bistvenega pomena za obnovo sposobnosti podjetja za preživetje.
(161)
Komisija predlagane izravnalne ukrepe prav tako obravnava kot sorazmerne z izkrivljajočimi učinki ukrepa pomoči. Poudariti je treba, da bodo vsi ti ukrepi odpravljeni z datumom sprejetja tega sklepa. Komisija želi v zvezi s tem poudariti, da nobeden od priglašenih ukrepov pomoči za prestrukturiranje ni bil oziroma ne bo izveden. Kot je razvidno iz uvodne izjave 150 in naslednjih, bodo s sprejetjem tega sklepa ukinjena tudi sredstva za pomoč za reševanje. To pomeni, da družba ne bo prejemala nikakršne državne pomoči. Vendar so bila dejanska plačila, izvedena v okviru sredstev za pomoč za reševanje, omejena (od razpoložljivih 1 000 milijonov DKK je bilo izčrpanih 223 milijonov DKK). Večina pomoči se je dejansko črpala kot pomoč za reševanje (do konca leta 2008, tj. v šestmesečnem obdobju reševanja, je bilo izčrpanih 208 milijonov DKK od 223 milijonov DKK), vsa sredstva, ki so se dejansko črpala iz kreditnih sredstev, pa so bila državi že povrnjena. Prav tako dejanski znesek, izčrpan iz kreditnih sredstev, tj. 223 milijonov DKK, glede na promet TV2 iz leta 2008 ni čezmeren ([…] %). Glede na to Komisija meni, da od Danske in upravičenke do pomoči ni potrebno zahtevati nadaljnjih izravnalnih ukrepov. Zato Komisija ne vidi nobene potrebe po nadaljnjih izravnalnih ukrepih, kot so predlagali konkurenti.
(162)
Vendar se Komisija ne strinja s predlogom Danske, da bi bilo treba zavezo odpraviti ob izteku vseh ukrepov (100). Prvič, Danska sama je določila daljše obdobje za prestrukturiranje, tj. do 31. decembra 2012. Drugič, Smernice nikjer ne določajo, da mora izravnalni ukrep trajati tako dolgo, kot so prisotni tekoči ukrepi pomoči. Tretjič, načrt prestrukturiranja temelji na predpostavki, da bo družbi zunanje financiranje omogočeno šele z uvedbo nadomestil za končne uporabnike leta 2012; šele takrat bo obnovljena dolgoročna sposobnost preživetja. Danska sama je trdila, da bodo za zapolnitev likvidnostne vrzeli potrebni ukrepi pomoči, vključno s sredstvi za pomoč za reševanje, ki so še zmeraj veljavna, dokler ne bo uveden stabilnejši poslovni model. Tako je bila vloga sredstev za pomoč za reševanje ta, da podpirajo družbo, dokler se ne začne izvajati nov poslovni model. Na podlagi tega Komisija meni, da se zaveza glede izravnalnega ukrepa ne more odpraviti z zaključkom pomoči ali datumom tega sklepa. Vendar Komisija meni, da je izvedljivo, da se prepoved uvajanja novih programov ukine pred zaključkom obdobja načrta prestrukturiranja (31. december 2012), in sicer ko bodo uvedena nadomestila za končne uporabnike (prek spremembe licence) in jih bo TV2 lahko zaračunavala.
4.5 Omejitev pomoči na najnižjo vsoto
(163)
V skladu s točko 43 Smernic mora biti pomoč omejena na najnižjo vsoto stroškov prestrukturiranja, potrebnih za izvedbo prestrukturiranja. Zamisel, ki se skriva za to določbo, je, da podjetje po končanem prestrukturiranju ne razpolaga s presežno likvidnostjo, ki bi jo lahko uporabilo za agresivno tržno obnašanje. Od upravičencev se pričakuje, da bodo z lastnimi sredstvi bistveno prispevali k načrtu prestrukturiranja, vključno s prodajo premoženja, ki ni ključnega pomena za preživetje podjetja. Tak prispevek mora biti realen in ne sme vključevati nobenih pričakovanih prihodnjih dobičkov, kot je denarni tok. Prispevek mora biti čim višji, v velikih podjetjih vsaj 50-odstoten. Komisija obravnava družbo TV2 v smislu Smernic kot veliko podjetje.
(164)
Komisija ni istega mnenja kot danska vlada, da se kakršni koli stroški, zlasti varčevalni ukrepi, samodejno obravnavajo kot ukrepi za prestrukturiranje. Podjetje lahko z izvajanjem varčevanja povzroči izdatke. Varčevanje, kot ga opisuje Danska v tem primeru, samo po sebi ne predstavlja stroškov prestrukturiranja. Danska je predložila seznam „klasičnih“ stroškov prestrukturiranja, ki so sestavljeni iz […] milijonov DKK in ki obsegajo stroške transakcije v zvezi s prodajo prenosnega omrežja ([…] milijonov DKK), stroške, povezane s prehodom na novi poslovni model ([…]-[…] milijonov DKK), in stroške za razveljavitev pogodb uslužbencev, pravne stroške in stroške svetovanja ([…] milijonov DKK). Komisija te stroške sprejema kot stroške prestrukturiranja.
(165)
Stroški prestrukturiranja glede na prakso Komisije v sodnih zadevah vključujejo vse izredne stroške, ki so nastali zato, da se obnovi sposobnost preživetja podjetja, ne pa operativnih stroškov, ki so nastali v obdobju prestrukturiranja. Vendar se obravnavani primer nanaša na potrebo družbe po likvidnosti, da se premosti prehodno obdobje do uvedbe novega trajnostnega poslovnega modela. Kot je opisano zgoraj, je bila potreba TV2 po financiranju pristna, saj TV2 ni imela dostopa do zunanjega financiranja. Komisija lahko v tem posebnem primeru, ki vključuje izključno finančno prestrukturiranje, dokler družba ne dobi stabilnejšega poslovnega načrta, to potrebo po financiranju sprejme kot strošek prestrukturiranja. Kreditna sredstva iz sklepa o pomoči za reševanje (1 000 milijonov DKK) so zagotovila potrebno začasno ublažitev za zapolnitev finančne vrzeli. Vendar so bila ta sredstva zgolj prehodna in so bila dostopna samo v primeru, če je zunanji revizor lahko dokazal upravičenost finančne potrebe TV2. TV2 iz kreditnih sredstev ni črpala veliko (samo […] %). Poleg tega se je večina izčrpanega kredita ([…] milijonov DKK) črpala v obdobju iz sklepa Komisije o pomoči za reševanje, tj. v šestmesečnem obdobju reševanja pred predložitvijo načrta prestrukturiranja.
(166)
TV2 je prispevala k zgoraj navedenim stroškom prestrukturiranja s prodajo premoženja, prodajo oddajnega omrežja v vrednosti 640 milijonov DKK in z zunanjim financiranjem s pridobitvijo hipoteke na svoje prostore v Odenseju v višini 80 milijonov DKK. Prispevek v višini 720 milijonov DKK bistveno presega 50-odstotni prag za velika podjetja. Kot je navedeno zgoraj, je TV2 porabila iztržek iz prodaje omrežja za zmanjšanje svojega dolga. Tako porabljen denar se ne more porabiti za druge namene. Poleg tega bodo vsi ukrepi pomoči, kot je pojasnjeno zgoraj, odpravljeni z datumom tega sklepa, uvedeni pa ne bodo nobeni novi ukrepi pomoči, kot so priglašeni v načrtu prestrukturiranja (glej uvodno izjavo 150 tega sklepa). Zato v smislu člena 45 Smernic ni nevarnosti, da bi kakršna koli pomoč, višja od tistega, kar je bilo potrebno, ostala v družbi.
4.6 Drugi pogoji
(167)
Komisija lahko v skladu s točko 46 Smernic od države članice zahteva dodatne ukrepe, da se zagotovi, da pomoč ne izkrivlja konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom.
(168)
Komisija upošteva argumente, ki jih je Danska predložila med izvajanjem uradne preiskave, in namen, ki ga je upravičenka do pomoči izrazila v dokazilih, in sicer, da bi moral načrt prestrukturiranja družbi TV2 omogočiti, da poslovne priložnosti izkoristi v skladu s svojimi konkurenti in da zaračunava uporabniška nadomestila. Danska in TV2 nadalje poudarjata, da je trenutno visoka blažitev kapitala TV2 s stopnjami solventnosti (neto dolg z obrestmi), ki so bistveno višje (nižje) od stopenj konkurentov, potrebna samo zaradi negotovosti nerešenih zadev o državni pomoči in poslovnega modela. Tako TV2 kot Danska sta izrazili splošno pripravljenost, da kapitalsko strukturo ponovno prilagodita kapitalski strukturi konkurentov TV2, ko bodo preiskave v zvezi z državno pomočjo zaključene.
(169)
Komisija ne vidi nobene potrebe, da bi morala imeti TV2 kapitalsko strukturo, ki bi bila drugačna od struktur njenih konkurentov, ko se bodo razrešile negotovosti glede poslovnega modela in nerešenih pravnih zadev. Kapitalske strukture, ki (umetno) temeljijo na velikem kapitalu, podjetju dajejo prednost, ker bo lahko pridobilo financiranje po razmeroma nizkih stopnjah. Enako pomembno je tudi, da TV2 svojo kapitalsko strukturo ponovno vzpostavi na ravni, ki zagotavlja, da konkurenca ni izkrivljena. Komisija želi, da se TV2 vrne na običajno kapitalsko strukturo, tako da državi plača obresti, in ne tako, da s financiranjem dolga agresivno širi svojo bilanco stanja.
4.7 Spremljanje in letno poročilo
(170)
Danska se je v skladu s točkama 49 in 50 Smernic zavezala k predložitvi poročil Komisiji najkasneje šest mesecev po odobritvi pomoči.
4.8 Vprašanja o varstvu konkurence
(171)
Komisija upošteva, da je eden od konkurentov TV2 vložil pritožbo glede varstva konkurence v zvezi z načrtovano uvedbo nadomestil za končne uporabnike. Komisija se zaveda, da so lahko vidiki pomoči, ki so v nasprotju s posebnimi določbami Pogodbe, ki niso določbe državne pomoči, tako neločljivo povezani s predmetom pomoči, da jih ni mogoče ocenjevati ločeno (101). Sodišče je poudarilo, da je obveznost zagotavljanja, da se pravila o državni pomoči uporabljajo dosledno z drugimi določbami Pogodbe, toliko bolj potrebna tam, kjer je cilj teh določb neizkrivljanje konkurence. Vendar sodna praksa Sodišča priznava, da so postopki državne pomoči in varstva konkurence neodvisni postopki, ki jih urejajo posebna pravila. Sodišče je navedlo, da „Komisija pri sprejemanju odločitve o združljivosti državne pomoči s skupnim trgom ni zavezana k temu, da bi čakala na izid vzporednega postopka, začetega v okviru Uredbe št. [1], ko je že sprejela odločitev na podlagi gospodarske analize razmer in brez očitnih napak pri ocenjevanju dejstev, da prejemnik pomoči ne krši členov [101 in 102 PDEU]“ (102). Zato zadeve o varstvu konkurence ni treba uradno zaključiti, da bi Komisija sprejela odločitev v zadevi o državni pomoči.
(172)
Komisija želi poudariti, da v obravnavanem primeru vzrok za pritožbo glede varstva konkurence ni pomoč sama (sredstva za pomoč za reševanje), ampak drug element načrta prestrukturiranja (nadomestila za končne uporabnike). Nadomestila za končne uporabnike bodo uvedena v začetku leta 2012, tj. ko bodo sredstva za pomoč ukinjena, s spremembo licence TV2. Prav tako je treba upoštevati, da se je večina dejansko izčrpane pomoči črpala v obdobju reševanja in je bila odobrena v sklepu Komisije o pomoči za reševanje z dne 4. avgusta 2008 ter da bo celotna pomoč ukinjena z začetkom veljavnosti tega sklepa.
(173)
Če se pritožba glede varstva konkurence, ali pripombe tretjih strani v tem postopku, razlagajo tudi kot pritožba proti temu, da postane TV2 program plačniške televizije, zadostuje navedba, da zgolj uvedba uporabniških nadomestil za glavni program ne more predstavljati kršitve zakonodaje o varstvu konkurence. Ko bo glavni program TV2 postal program plačniške televizije, bo to privedlo do vstopa tega programa na trg plačniške televizije. Vstop glavnega programa TV2 bo po vsej verjetnosti vplival samo na konkurente, ki so dejavni na tem trgu, in npr. privedel do izstopa nekaterih akterjev s trga (njihovih paketov plačniške televizije) ali do tega, da bodo morali znižati svoje cene. Vendar so ti učinki običajni učinki vstopa vitalnega konkurenta na trg. Zato zgolj dejstvo, da se uvedejo uporabniška nadomestila in da bo to povzročilo povečanje konkurence, ne krši členov 102 in 106 PDEU.
(174)
Pritožnik in nekateri drugi konkurenti v pripombah tretjih strani trdijo, da bi imela načrtovana uvedba kartice „TV2 Alene“ protikonkurenčne učinke, kar bi dajalo prednost tudi distributerju Boxer. Skratka, model TV2 Alene pomeni, da bi uporabniki sprejemali TV2 brezplačno, če ne bi kupili drugih storitev plačniške televizije. Kartica TV2 Alene bi imela po mnenju pritožnika na škodo konkurentov TV2 nespodbuden učinek na uporabnike, ki bi načrtovali nakup plačniške televizije. Ker je Danska umaknila predlagano kartico TV2 Alene, so argumenti o tem, ali bi kršila pravila o varstvu konkurence, brezpredmetni in zato ne vplivajo na zakonitost načrta prestrukturiranja.
(175)
Komisija želi v zvezi z zaskrbljenostjo nekaterih konkurentov, da bi se lahko pomoč kot taka uporabila za agresivno tržno obnašanje, poudariti, da ni nobenih kazalnikov, da pomoč sama po sebi sproža kršenje drugih določb PDEU ali družbo TV2 vodi do samodejnega protikonkurenčnega obnašanja.
(176)
Komisija ugotavlja, da je priglašeni načrt prestrukturiranja glede na naslednje pogoje združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU v povezavi s Smernicami Komisije o pomoči in prestrukturiranju.
(177)
Ker je finančno stanje družbe po prodaji oddajnega omrežja boljše, Komisija ugotavlja, da se ne bi smeli izvesti nobeni ukrepi pomoči iz načrta prestrukturiranja (posojilo in kreditna sredstva) in da bi bilo treba veljavna kreditna sredstva (kot so bila odobrena v Sklepu Komisije N 287/08 z dne 4. avgusta 2008) ukiniti s takojšnjim začetkom veljavnosti z datumom tega sklepa. Komisija opozarja, da prvotno priglašeno jamstvo za prodajo oddajnega omrežja ni več pomembno, ker se je prodaja omrežja zaključila brez jamstva.
(178)
Komisija nadalje upošteva zavezo Danske, da izravnalni ukrep prepovedi uvajanja novih oddajnih programov obsega tako radijske kot televizijske programe. Ta ukrep naj se še naprej izvaja do 31. decembra 2012 ali do uvedbe nadomestil za končne uporabnike, če bo prejemniku pomoči uspelo, da nadomestila za končne uporabnike zaračuna pred tem datumom. Uvedba nadomestil za končne uporabnike se šteje za čas, ko je TV2 pravno upravičena, da zahteva tako nadomestilo.
(179)
Komisija upošteva zavezo Danske, da bo neodvisnega finančnega strokovnjaka zadolžila za izvedbo primerjave kapitalske strukture TV2 s kapitalskimi strukturami drugih medijskih podjetij in da bo v primeru, če bo kapitalska struktura TV2 izrazito odstopala od središčne vrednosti ali povprečja ustrezne skupine konkurentov, prilagodila kapitalsko strukturo. Če bodo obstajali utemeljeni razlogi, da se kapital ne prilagodi, lahko danska vlada Komisiji priglasi spremembo načrta prestrukturiranja -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Glede na popolno skladnost z načrtom prestrukturiranja, kot je bil priglašen 4. februarja 2009, in na pogoje, določene v členih 2, 3 in 4, je posojilo, ki ga je Danska dodelila TV2 in ki ga je Komisija v svojem sklepu z dne 4. avgusta 2008 odobrila kot pomoč za reševanje, združljivo z notranjim trgom.
Člen 2
Posojilo za pomoč za reševanje, ki ga je Danska dodelila TV2 in ki ga je Komisija v svojem sklepu z dne 4. avgusta 2008 odobrila kot pomoč za reševanje, je z datumom tega sklepa ukinjeno. Nobeden od drugih ukrepov pomoči, ki jih je Danska 4. februarja 2009 priglasila Komisiji, se ne sme izvesti.
Člen 3
Izravnalni ukrep, ki ga je predlagala Danska in ki TV2 prepoveduje uvajanje novih televizijskih ali radijskih programov, ostaja v veljavi do konca priglašenega obdobja prestrukturiranja, tj. 31. decembra 2012. Vendar v primeru, če se družbi TV2 odobri povišanje naročnin (nadomestil za končne uporabnike) pred tem datumom, s tem datumom preneha veljati tudi prepoved uvajanja novih radijskih in televizijskih programov.
Člen 4
Danska vlada bo konec leta 2012 ali v začetku leta 2013 neodvisnega finančnega strokovnjaka zadolžila za izvedbo analize kapitalske strukture TV2, ki jo bo primerjal s kapitalsko strukturo drugih ustreznih medijskih podjetij. Danska vlada bo v primeru, če bo kapitalska struktura TV2 izrazito odstopala od središčne vrednosti ali povprečja ustrezne skupine konkurentov, na zasedanju Generalne skupščine, ki bo potekalo aprila 2013, prilagodila kapitalsko strukturo, da bi odpravila kakršno koli tako odstopanje.
Člen 5
Danska Komisijo v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu obvesti o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev s tem sklepom.
Člen 6
Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.
V Bruslju, 20. aprila 2011