ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. prosince 2010
o režimu podpory C 38/05 (ex NN 52/04) Německa ve prospěch skupiny Biria
(oznámeno pod číslem K(2010) 8289)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/471/EU)
EVROPSKÁ KOMISE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými články (2), a se zřetelem k jejich vyjádřením,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
1.1 Řízení před Komisí
(1)
Ve dnech 23. ledna 2002 a 20. srpna 2002 obdržela Komise stížnost týkající se státní podpory ve formě státních záruk ve prospěch skupiny Biria.
(2)
Německo v korespondenci s Komisí sdělilo Komisi dopisem ze dne 24. ledna 2003, zaevidovaným 28. ledna 2003, že odstoupilo od zamýšleného poskytnutí záruky, které bylo podmíněné schválením ze strany Komise. Stěžovatel o tom byl informován dopisem ze dne 17. února 2003.
(3)
Dopisem ze dne 1. července 2003, zaevidovaným dne 9. července 2003, a dopisem ze dne 8. srpna 2003, zaevidovaným dne 5. září 2003, poskytl stěžovatel další informace o jiné státní záruce ve prospěch skupiny Biria, a také o podílu veřejných subjektů na podnicích skupiny.
(4)
Komise si dopisem ze dne 9. září 2003 vyžádala další informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 14. října 2003, zaevidovaném dne 16. října 2003. Komise dne 9. prosince 2003 požádala o další informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 19. března 2004, zaevidovaným téhož dne.
(5)
Dne 18. října 2004 vydala Komise příkaz k poskytnutí informací, neboť měla pochybnosti, zda opatření podpory ve prospěch skupiny Biria odpovídala režimu, na jehož základě byla údajně poskytnuta. V odpovědi na příkaz o poskytnutí informací sdělilo Německo další informace v dopise ze dne 31. ledna 2005, který byl zaevidován téhož dne.
(6)
Komise dne 20. října 2005 zahájila formální vyšetřovací řízení ohledně tří údajných státních podpor. Ve stejném rozhodnutí konstatovala, že několik dalších údajně protiprávně poskytnutých podpor buď nepředstavuje žádnou podporu, nebo byly poskytnuty na základě schválených opatření podpor a v souladu s nimi. Příslušné rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k možným opatřením podpor vyjádřily. Svá stanoviska sdělili: jeden účastník, který nechce být jmenován, dopisem ze dne 27. ledna 2006, zaevidovaným dne 30. ledna 2006, dále společnosti Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück a Pantherwerke AG, Löhne v dopisech ze dne 6. února, zaevidovaných téhož dne, a společnost Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade dopisem ze dne 6. února 2006, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 27. února 2006, zaevidovaným téhož dne.
(7)
Tato stanoviska byla předložena Německu v dopisech ze dne 6. února 2006 a 2. března 2006. Německo odpovědělo dopisem ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaným dne 7. dubna 2006, a dopisem ze dne 12. května 2006, zaevidovaným téhož dne.
(8)
Německo sdělilo své stanovisko k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 23. ledna 2006, zaevidovaným téhož dne.
(9)
Komise si dopisem ze dne 6. února 2006 vyžádala doplňující informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaném dne 7. dubna 2006. Komise požádala další žádostí o informace dne 19. července 2006 o dodatečné údaje, Německo na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 25. září 2006, zaevidovaným dne 26. září 2006.
(10)
Dne 24. ledna 2007 vydala Komise rozhodnutí (4) podle čl. 7 odst. 5 a čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (5).
1.2 Soudní řízení
(11)
Dne 5. dubna 2007 podal Svobodný stát Sasko žalobu proti rozhodnutí Komise týkající se opatření 2 a 3 (věc T-102/07). Další žaloba byla podána dne 16. dubna 2007 společností MB Immobilien Verwaltungs GmbH und MB System GmbH & Co. KG, u níž se jedná o právní nástupkyni příjemkyně, jíž bylo rozhodnutí určeno (T-120/07). Poslední uvedená žaloba se týkala všech tří opatření, které byly předmětem rozhodnutí. Obě věci byly spojeny rozhodnutím předsedy ze dne 24. listopadu 2008.
(12)
Rozhodnutím ze dne 3. března 2010 prohlásil soud rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2007 za neplatné.
(13)
Žaloby (které se z velké části překrývaly) zahrnovaly zejména následující žalobní důvody. Žalobci zaprvé namítali, že Komise došla neoprávněně k závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený německý režim podpory. Zadruhé bylo hodnocení skutkového stavu ze strany Komise, týkající se klasifikace příjemce jakožto podniku v obtížích, chybné. Za třetí namítali žalobci chyby v odůvodnění v rozhodnutí Komise ohledně výše prvku podpory.
(14)
Soud potvrdil rozhodnutí Komise ohledně závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený režim podpory. Soud kromě toho potvrdil zařazení příjemce jako „podniku v obtížích“ na základě definice v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 (6) (dále „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999“). Prohlásil rozhodnutí za neplatné pouze kvůli chybějícímu odůvodnění prémií za riziko použitých pro výpočet prvku podpory. Soud došel zejména k závěru, že při výpočtu prvku podpory úvěru, který je poskytován podniku v obtížích, není dostačující pouhý odkaz na oznámení Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb z roku 1997 (7) (dále „sdělení o referenčních sazbách z roku 1997“) pro odůvodnění použití různých prémií za riziko.
(15)
Tímto rozhodnutím je proto prováděno rozhodnutí soudu podle čl. 266 odst. 1 SFEU a podrobněji vysvětlen výpočet prvku podpory provedený Komisí u uvedeného opatření. Toto rozhodnutí nemění nic na posouzení podpory provedené Komisí v rozhodnutí ze dne 24. ledna 2007; to platí zejména pro ty prvky, které již byly přezkoumány soudem.
1.3 Řízení po soudním rozhodnutí
(16)
Po soudním rozhodnutí podali příjemci dne 7. června 2010 další stanovisko, které bylo zaevidováno téhož dne. Toto stanovisko bylo zasláno Německu dne 16. června 2010. Odpověď Německa na stanovisko příjemců byla Komisi doručena dne 12. července 2010, evidovaným téhož dne.
(17)
Komise dne 19. srpna 2010 předala Německu žádost o informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 14. září 2010, zaevidovaným téhož dne.
II. POPIS
2.1 Příjemce podpory
(18)
Skupina Biria působila do 7. listopadu 2005 v oblasti výroby a odbytu jízdních kol. Mateřská společnost skupiny, která tehdy používala název Biria AG, měla sídlo v Neukirchu, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU (8).
(19)
V roce 2003 skupina docílila obratu 93,2 mil. EUR (2002: 83,8 mil. EUR) a dosáhla zisku ve výši 3,7 mil. EUR (2002: ztráty ve výši 5,8 mil. EUR). Skupina v roce 2003 měla 415 zaměstnanců (2002: 490 zaměstnanců) a lze ji tak považovat za velký podnik.
(20)
Mateřská společnost vznikla v roce 2003 spojením (starého podniku) Biria AG s jednou z jeho dceřiných společností, Sachsen Zweirad GmbH. Zároveň se změnil název podniku Sachsen Zweirad GmbH na Biria GmbH. V dubnu 2005 byla společnost Biria GmbH přeměněna na společnost Biria AG. V roce 2003 dosáhla společnost Biria GmbH obratu 55,7 mil. EUR a zisku ve výši 3,6 mil. EUR. Jediným vlastníkem společnosti Biria AG je pan Mehdi Biria. Mateřská společnost je dále označována jako „Biria“.
(21)
Kromě mateřské společnosti jsou nejdůležitějšími společnostmi skupiny Bike System GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“), tento podnik patří ke společnosti Biria přes dceřinou společnost Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“), a společnost Checker Pig GmbH.
(22)
Společnost Bike Systems má sídlo v Nordhausenu, Durynsko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Bike Systems obratu 6,1 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,6 mil. EUR. Měla 157 zaměstnanců. Bike Systems vyrábí výlučně jízdní kola pro mateřskou společnost BSBG (dohoda o smluvní výrobě). BSBG je odpovědná za odbyt jízdních kol.
(23)
Společnost Checker Pig GmbH má sídlo v Drážďanech, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Checker Pig GmbH obratu 6,9 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,4 mil. EUR. Podnik měl 43 zaměstnanců.
(24)
Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Nemovitosti zůstávají ve vlastnictví společnosti Biria a budou touto společností pronajímány skupině Lone Star. Prodejní cena aktiv činila 11,5 mil. EUR. Externí znalec ocenil uvedená aktiva na 10,7 mil. EUR.
(25)
Podle informací Německa proběhl prodej po otevřeném, transparentním a bezpodmínečném nabídkovém řízení. Nabídkové řízení bylo zveřejněno na internetu a v několika tištěných médiích. Účast nového investora mohla mít podobu nákupu aktiv, odkoupení celého majetku „en bloc“ nebo nákupu podílů. Skupina Lone Star nakonec převzala aktiva prostřednictvím nákupu aktiv.
(26)
Podle informací Německa byl prodej podniku zahájen již před rozhodnutím Komise ze dne 20. října 2005 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. První lhůta pro podání nabídek uplynula 4. října 2005.
(27)
Současný právní nástupce společnosti Biria AG (nové) je společnost MB Immobilien Verwaltungs GmbH (dále „MB Immobilien“); právní nástupce společnosti Bike Systems je společnost MB System GmbH und Co. KG (dále „MB System“). Společnost MB Immobilien se od července 2008 nachází v likvidaci.
(28)
V rámci tohoto rozhodnutí jsou s výjimkou mateřské společnosti Biria používány názvy, které podniky užívaly v okamžiku poskytnutí opatření.
2.2 Finanční opatření
(29)
Opatření 1: V březnu 2001 vložila společnost gbb Beteiligungs AG (dále „gbb“) tichý vklad do společnosti Bike Systems ve výši 2 070 732 EUR s dobou trvání do konce roku 2010. Společnost gbb byla tehdy 100 % dceřinou společností společnosti DtA-Beteiligungs-Holding AG, která byla sama 100 % dceřinou společností společnosti Deutschen Ausgleichsbank, rozvojové banky německého spolkového státu, jež byla založena zákonem jakožto veřejnoprávní korporace.
(30)
Společnost gbb Beteiligungs AG existovala již v době trvání bývalé Německé demokratické republiky jakožto státní banka pro zemědělský sektor. Smlouvou o sjednocení se z ní v roce 1990 stala Berliner Genossenschaftsbank, veřejnoprávní korporace pod dohledem spolkového ministerstva financí. V roce 1991 byl její název změněn na gbb Beteiligungsholding a v roce 1997 byla přeměněna na akciovou společnost. V důsledku toho již nebyla ve vlastnictví spolkové vlády, nýbrž se z ní stala dceřiná společnost společnosti Deutsche Ausgleichsbank. Od založení společnosti gbb vykonávala veřejná správa na tento podnik silný vliv. Po celou dobu, kdy byla veřejnoprávní korporací, byla pod přímým dohledem příslušného ministerstva a členy její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Po přeměně na akciovou společnost a začlenění do společnosti Deutsche Ausgleichsbank podléhala kontrole, kterou nad společností Deutsche Ausgleichsbank vykonávaly státní orgány (viz další body odůvodnění níže).
(31)
Jakožto veřejnoprávní korporace byla Deutsche Ausgleichsbank pod dohledem Spolkového ministerstva vnitra. Kromě toho byla většina členů její dozorčí rady zástupci spolkových a zemských ministerstev a členové spolkového sněmu.
(32)
Podle § 4 odst. 1 zákona o Deutsche Ausgleichsbank je činnost banky omezena na financování opatření, která slouží k podpoře malých a středních podniků a svobodných povolání, životního prostředí, sociální politiky a začlenění osob, které byly vyhnány během druhé světové války.
(33)
Ustanovení § 4 odst. 4 zákona o Deutsche Ausgleichsbank stanoví možnost, že banka může nabývat podíly v jiných podnicích, pokud s tím souhlasí dozorčí rada a ministerstvo pověřené dohledem nad bankou.
(34)
Podíl ve společnosti Bike Systems je uveden ve výročních zprávách Deutsche Ausgleichsbank z let 2001 a 2002, neboť podíl odpovídající tichému vkladu činil 20 % a tudíž překračoval hranici pro podávání zpráv. V roce 2001 drželo gbb podíly o velikosti minimálně 20 % celkem v 18 podnicích.
(35)
V roce 2003 se na základě spolkového zákona spojila Deutsche Ausgleichsbank se společností Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(36)
Jak Deutsche Ausgleichsbank, tak i KfW jsou takzvané rozvojové instituce, tj. banky, které jsou ve své činnosti omezeny na podporu regionálních, ekonomických a sociálně-politických opatření. V rámci účelových opatření, která Německo akceptovalo ve věci E10/2000 (9), byly činnosti rozvojových institucí omezeny na určité netržní oblasti, mj. na správu programů na podporu malých a středních podniků.
(37)
Podle Německa se účast ggb na společnosti Bike Systems uskutečnila za tržních podmínek a tudíž nepředstavovala státní podporu.
(38)
Opatření 2: Dne 20. března 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 5,6 milionů EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH se splatností původně do konce roku 2008. Ručení bylo v lednu 2004 vráceno a nahrazeno ručením ve prospěch společnosti Biria GmbH (viz opatření 3). Ručení bylo uděleno na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor (10) schváleného Komisí.
(39)
Opatření 3: Dne 9. prosince 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 24 875 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG) na financování plánovaného zvýšení obratu a na restrukturalizaci financování této skupiny. Úvěry o trvání do 31. prosince 2011 sestávají z 8 mil. EUR na splacení půjček provozních prostředků, ze 7,45 mil. EUR jako kontokorentního rámce a z částky 9,425 mil. EUR na financování sezónních potřeb. Ručení bylo poskytnuto na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor schváleného Komisí. Ručení bylo uděleno za předpokladu, že ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad GmbH bude vráceno (opatření 2). Ručení se proto stalo účinným až 5. ledna 2004, když bylo ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad vráceno.
III. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(40)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť měla pochybnosti ohledně tvrzení Německa, že byl vklad tichého společníka uskutečněn za tržních podmínek. Podle názoru Komise byla společnost Bike Systems přijetím plánu k řešení platební neschopnosti právě z této platební neschopnosti vyvedena, takže budoucí vývoj společnosti byl nejistý. Proto měla být společnost v tehdejším okamžiku považována za podnik v obtížích. Komise pochybovala o tom, že odměna s ohledem na riziko byla přiměřená a že vklad tichého společníka proběhl za tržních podmínek. Pokud jde o případné použití ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU, neměla Komise informace o tom, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
(41)
Dalším důvodem pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl předběžný závěr Komise, že nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě byla ručení ve prospěch společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH údajně udělena, a proto se na tato ručení tento režim podpor nevztahuje. Podle názoru Komise se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH jednalo v okamžiku poskytnutí ručení o podniky v obtížích. Neboť se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH kromě toho jednalo o velké podniky, měla být ručení také podle tohoto režimu podpor jednotlivě oznámena Komisi. S ohledem na případné použití ustanovení o výjimkách v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU Komise pochybuje, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(42)
Komise obdržela stanoviska jednoho účastníka, který nechce být jmenován, podniků Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG a společnosti Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1. Stanovisko konkurenta, který chce zůstat anonymní
(43)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení konkurent, který chce zůstat anonymní, uvádí, že společnost Biria AG mohla díky státnímu ručení ve výši 24,5 mil. EUR prodávat jízdní kola odběratelům konkurenta za ceny nižší, než jsou výrobní náklady, ačkoliv konkurent má nejefektivnější výrobu v Německu.
(44)
Společnost Biria AG dále mohla v roce 2003 vykázat zisky jen proto, že se finanční instituce vzdaly svých nároků ve výši 8,567 mil. EUR. V následujících letech 2004 a 2005 zaznamenala Biria AG opět ztráty.
(45)
Konkurent rovněž upozorňuje na to, že společnost Biria byla prodejem majetku prodána skupině Lone Star. Přitom se banka Sachsen LB a společnost Mittelständische Beteiligungsgesellschaft zřejmě vzdaly velké části svých pohledávek. Nová společnost Biria GmbH, která patří do skupiny Lone Star, převzala veškerá aktiva bývalé společnosti Biria AG.
4.2 Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG
(46)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podniky Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG (dále jen „Prophete a Pantherwerke“) tvrdí, že Biria může díky státním podporám prodávat své výrobky za ceny, které by za obvyklých tržních podmínek nebyly udržitelné. Oba podniky jsou konkurenty společnosti Biria, a tím se jich podpora bezprostředně dotýká.
(47)
Skupina Biria je největším výrobcem jízdních kol v Německu a ročně vyrobí přibližně 700 000 jízdních kol. Podniky skupiny Biria jsou na trhu s jízdními koly zastoupeny ve dvou segmentech, v segmentu nespecializovaného obchodu a v segmentu specializovaného velkoobchodu.
(48)
Do segmentu nespecializovaného obchodu spadá veškerý maloobchod prostřednictvím větších maloobchodních řetězců a zásilkový obchod. Jízdní kola v tomto segmentu stojí obvykle 100 až 199 EUR. Podle odhadů podniků Prophete a Pantherwerke se na tomto trhu prodá asi 1,5 milionu jízdních kol a Biria tak v tomto segmentu se svými 650 000 prodanými jízdními koly dosahuje podílu přibližně 50 %.
(49)
Podle podniků Prophete a Pantherwerke má skupina Biria rovněž ve specializovaném velkoobchodu dominantní postavení. Tento segment trhu vykazuje objem 150 000 až 200 000 jízdních kol. Ve specializovaném velkoobchodu mohou ceny dosahovat až 400 EUR. Podnik Pantherwerke je v tomto segmentu přímým konkurentem skupiny Biria.
(50)
Podniky Prophete a Pantherwerke již několik let konstatují, že cenové nabídky skupiny Biria jsou vždy nižší než cenové nabídky jiných výrobců. Tento rozdíl nelze ekonomicky vysvětlit, neboť skupina Biria sice na základě svého dominantního tržního postavení dosahuje vyššího objemu nákupu, což se ovšem neodráží v příznivějších podmínkách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že podnik díky nízkým prodejním cenám skupiny Biria utrpěl v posledních letech značné ztráty.
(51)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Prophete a Pantherwerke pochybují, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(52)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považují podniky Prophete a Pantherwerke za neslučitelné s právními předpisy Evropské unie o státních podporách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Z počáteční rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovat.
(53)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(54)
Nebyla přijata žádná kompenzační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, koncepcí této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat svůj odbyt. Prophete a Pantherwerke dále poukazují na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.3 Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podnik Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (dále „Vaterland-Werke“) uvádí, že skupina Biria je s výrobou 700 000 až 800 000 jízdních kol ročně největším výrobcem v Německu. Srovnatelného objemu dosahuje pouze podnik MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke s roční výrobou 700 000 jízdních kol; ostatní výrobci vyrábějí pouze 250 000 až 400 000 jízdních kol.
(56)
Oba podniky Vaterland-Werke a Biria jsou zastoupeny v tržním segmentu nespecializovaného obchodu, který zahrnuje také větší maloobchodní řetězce a velké zásilkové obchody. V tomto segmentu vládne silná konkurence a Biria je známá svým agresivním soutěžním chováním s cenami nižšími, než jsou výrobní náklady. Takové chování je možné pouze s pomocí vnějších finančních zdrojů, v případě společnosti Biria díky státním podporám. Tím je ohrožena existence všech malých konkurentů, kteří nejsou podporováni ze státních zdrojů. Tato situace se zejména dotýká podniku Vaterland-Werke a volné kapacity nemohou být pokryty jinými zakázkami. Jelikož trh vykazuje nadbytek kapacit, bylo by každé rozšíření kapacit výrobce za pomoci státních podpor na úkor jiných konkurentů.
(57)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Vaterland-Werke pochybuje, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(58)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považuje podnik Vaterland-Werke za neslučitelné s pravidly Evropské unie o státních podporách. Podnik Vaterland-Werke se domnívá, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Ze zahajovací rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovati.
(59)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(60)
Nebyla přijata žádná kompensační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, plánem této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat odbyt jízdních kol. Podnik Vaterland-Werke dále poukazuje na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.4 Příjemci
(61)
Ve svém stanovisku ze dne 7. června 2010 podali příjemci po zrušení původního rozhodnutí soudem další informace.
(62)
Zastávali zejména názor, že Komise musí při hodnocení tichého vkladu společnosti gbb do společnosti Bike Systems (opatření 1) zohlednit existenci tzv. doporučujícího dopisu, který byl vydán společností Biria GmbH. Tato společnost Biria GmbH je jinou právnickou osobou než právnická osoba vzniklá spojením společností Biria AG (původní) a Sachsen-Zweirad GmbH, která je uvedena v bodě 20. Společnost Biria GmbH, která vydala doporučující dopis ve prospěch společnosti Bike Systems, je právním předchůdcem společnosti Biria AG (původní).
V. STANOVISKO NĚMECKA
(63)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení zastává Německo názor, že tichý vklad společností gbb proběhl za tržních podmínek. Německo souhlasí s Komisí, že s tichým vkladem je spojeno větší riziko než s obvyklou půjčkou. Podmínky tichého vkladu jsou však uzpůsobeny tak, aby byla dodržena ustanovení sdělení o referenčních sazbách z roku 1997. Podle tohoto sdělení je referenční sazbou minimální sazba, která může být ve zvláštních rizikových případech zvýšena. V tomto případě může prémie činit 400 bazických bodů a více.
(64)
Odměna za vklad tichého společníka činí podle údajů Německa 12,25 % (8,75 % pevná částka a 3,5 % variabilní částka závisející na zisku). Výše odměny by tak byla o 600 bazických bodů vyšší než referenční sazba Komise, která činí 6,33 %. Tím společnost ggb zohlednila, že podnik procházel obdobím restrukturalizace a že riziko tiché účasti proto bylo zvýšené z důvodu změny orientace podniku a chybějícího zajištění. Toto zvýšené riziko bylo zohledněno dodatečnou prémií ve výši 200 bazických bodů.
(65)
Rozhodnutí o vkladu tichého společníka bylo přijato na základě prognózy, podle které se měl obrat podniku zvýšit z 0,89 mil. EUR v roce 2001 na 3,38 mil. EUR v roce 2003. Německo tak dospělo k závěru, že dohodnutá odměna za vklad tichého společníka ve výši 12,25 % přiměřeně odrážela dané riziko. Německo se domnívá, že skutečnost, že část odměny je variabilní, není podstatná, neboť je v případě vkladů tichých společníků obvyklá a odpovídá chování investora v podmínkách tržní ekonomiky.
(66)
K ručením ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH Německo uvádí, že se podnik v okamžiku jejich udělení nenacházel v obtížích a ani ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nevykazoval žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Mimo jiné podnik roku 2003 (do spojení se společností Biria v říjnu) disponoval kladným vlastním kapitálem ve výši 404 mil. EUR a dosáhl zisku ve výši 2,1 mil. EUR. Hospodářská situace podniku se v roce 2003 oproti rokům 2001/2002 zlepšila díky konsolidačním snahám zahájeným koncem roku 2002 a příznivější situaci na trhu.
(67)
Likvidita podniku sice byla složitá, avšak ne „vážná“. Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, nehrozilo. Ani vysoké úrokové platby by nevedly k problémům s likviditou, jak tvrdila Komise.
(68)
K ručení udělené společnosti Biria GmbH (později Biria AG) Německo uvádí, že byla poskytnuta na základě nové koncepce skupiny Biria, která předpokládala efektivnější organizaci skupiny a soustředění nákupu, odpovědnosti za výrobu a odbyt do společnosti Biria GmbH. Vedle finančních potřeb na zvýšení obratu zahrnoval plán také reorganizaci celkového financování skupiny.
(69)
Německo se domnívá, že se v případě společnosti Biria GmbH (později Biria AG) v době udělení ručení nejednalo o podnik v obtížích. V této souvislosti je třeba rozlišovat mezi starou a novou společností Biria AG. Nový podnik by bylo možné posuzovat jako podnik v obtížích pouze v případě, kdyby zdědil nesnáze starého podniku (pokud by starý podnik byl v obtížích). To ovšem nebyl případ nové společnosti Biria AG. Nová Biria AG vznikla spojením staré společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Podnik Sachsen Zweirad GmbH, který v žádném případě nebyl v obtížích, měl v tomto spojení ekonomickou převahu. Proto nelze automaticky vycházet z toho, že nová Biria AG byla v obtížích. I kdyby byla stará Biria AG v obtížích, spojení s podnikem Sachsen Zweirad GmbH by znamenalo, že nová Biria AG by se automaticky v obtížích nenacházela.
(70)
Německo dále poukazuje na to, že k odstoupení jedné soukromé finanční instituce od financování podniku došlo z důvodu změny strategické orientace banky v důsledku fúze. Obě zbývající finanční instituce ukončily svou účast ve stejné době jako tato soukromá banka. Tato skutečnost ovšem nemůže být vykládána jako projev ztráty důvěry, neboť jedna z finančních institucí dále spolufinancovala dva samostatné projekty.
(71)
Německo zdůrazňuje, že účelem spojení podniku Sachsen Zweirad GmbH se společností Biria AG také nebylo obejít pravidla pro státní podporu a zařazení podniku mezi podniky v obtížích, nýbrž bylo důsledkem nové koncepce skupiny podniků.
(72)
Ve svém stanovisku ke stanovisku konkurenta, který chtěl zůstat anonymní, Německo uvádí, že údaje k struktuře nákladů tohoto konkurenta a podniku Biria nejsou srovnatelné. Obrat konkurenta vzrostl, zatímco odbyt skupiny Biria se klesl. Zároveň se snížil EBITDA (hospodářský výsledek konkurenta před odečtením úroků, daní a odpisů), zatímco hospodářský výsledek skupiny Biria zůstal konstantní. Z toho vyplývá, že Biria neprodává za dumpingové ceny, spíše uvedený konkurent vedl agresivnější cenovou politiku než skupina Biria.
(73)
Hospodářská újma, kterou konkurent údajně utrpěl chováním skupiny Biria, nebyla podložena žádnými skutečnostmi, ani nebyla jednoznačně prokázána. Kromě toho je na konkurenčním trhu obvyklé cenové podbízení mezi konkurenty.
(74)
Ohledně prodeje aktiv skupiny Biria skupině Lone Star, který daný konkurent zmiňuje, předložilo Německo podrobnosti o průběhu prodeje i o vyrovnání pohledávek soukromých a veřejných věřitelů.
(75)
Ve svém stanovisku ke stanoviskům podniků Prophete, Pantherwerke a Vaterland-Werke Německo upozorňuje, že trh s jízdními koly je rozčleněn na tři segmenty, a ne pouze na dva, jak tvrdí tyto podniky. Tyto tři segmenty tvoří specializovaný obchod, zásilkový obchod a samoobslužný obchod. Biria má v zásilkovém obchodu silné postavení, avšak ani ne tak díky agresivní cenové politice, jako spíše díky včasným dodávkám. V segmentu samoobslužného obchodu je však hlavním dodavatelem společnost MIFA AG, zatímco podíl společnosti Biria je nižší než 10 %.
(76)
Německo odmítá tvrzení podniku Vaterland-Werke, že společnost Biria hodlá rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky, a odkazuje na údaje, které již byly předloženy během řízení. Německo prohlašuje, že společnost Biria AG v roce 2003 vyrobila 670 000 jízdních kol a od té doby se výroba snižuje.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(77)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. Podle konstantní judikatury Soudního dvora Evropské unie je kritérium narušení obchodu splněno tehdy, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy.
(78)
Aby mohla přezkoumat existenci státní podpory, stanoví Komise nejprve relevantní podnik. Poté zkoumá zvlášť u každého opatření, zda jsou splněny podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU. Následně je vypočítán prvek podpory a zkoumána slučitelnost opatření s vnitřním trhem.
6.1 Příjemce podpory
(79)
Podpory byly poskytnuty společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria, jakož i podniku Bike Systems, dceřiné společnosti podniku Biria. Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Komise zjistila, že podle předložených informací prodeji předcházelo otevřené, transparentní a bezpodmínečné nabídkové řízení. Německo uvádí, že prodejní cena aktiv byla znalcem vyčíslena na 10,7 mil. EUR. Cena 11,5 mil. EUR zaplacená skupinou Lone Star tak byla vyšší než odhadní cena.
(80)
Komise na základě dostupných informací dospěla k závěru, že neexistují žádné důkazy, že by byla skupina Lone Star podporami nějakým způsobem zvýhodněna a že by byla nepřímým nebo přímým příjemcem podpor poskytnutých společnostem Biria a Bike Systems.
6.2 Opatření č. 1: Tichý vklad poskytnutý údajně za tržních podmínek
(81)
Tichý vklad (opatření 1) vložila banka ggb. Podle údajů Německa se byla tato účast získána v rámci samostatného programu gbb, takže neplyne ze státních prostředků. Jak bylo vysvětleno již v rozhodnutí o zahájení řízení, bere Komise na vědomí, že gbb v okamžiku nabytí účasti byla 100 % dceřinou společností Deutsche Ausgleichsbank, která byla ze 100 % vlastněna Spolkovou republikou Německo. Gbb je proto podnikem veřejného práva. Podle ustálené judikatury Soudního dvora se u prostředků podniků veřejného práva jedná vždy o státní prostředky (11).
(82)
Z toho pro Komisi nutně plyne, že toto opatření je přičitatelné státu. V tomto ohledu rozhodl soudní dvůr ve věci C - 482/99 (Stardust) následujícím způsobem (body 53-56):
„53.
Není možné tedy požadovat, aby na základě přesného pokynu bylo prokázáno, že úřady konkrétně přiměly podnik veřejného práva, aby provedl dané opatření podpory. Zaprvé existuje s ohledem na úzké vazby mezi státem a podniky veřejného práva skutečné nebezpečí, že státní podpory budou poskytovány skrze tyto podniky způsobem málo transparentním a takovým, při kterém budou porušována úprava státní podpory obsažená v této smlouvě.
54.
Za druhé je obecně s ohledem právě na privilegované vztahy mezi státem a podnikem veřejného práva pro třetí osoby velmi těžké v konkrétním případě prokázat, že opatření podpory takového podniku bylo provedeno skutečně na pokyn úřadů.
55.
Z těchto důvodů vyplývá, že přičitatelnost opatření podpory podniku veřejného práva státu může být vyvozena ze souboru nepřímých důkazů, které plynou z okolností konkrétního případu a ze souvislostí, za nichž bylo toto opatření učiněno. Soudní dvůr již vzal v úvahu, že dotyčný subjekt by vytýkané rozhodnutí nemohl učinit, aniž by vzalo v úvahu požadavky veřejných orgánů (zejména rozsudek Van der Kooy a další/Komise, bod 37) nebo že kromě organizačních svazků spojujících veřejné podniky se státem musely tyto podniky, jejichž prostřednictvím byly podpory přiděleny, přihlížet ke směrnicím vydaných orgánem nazvaným comitato interministeriale per la programmazione economica (CIPE) (zmiňované rozsudky ze dne 21. března 1991 ve věci Itálie v. Komise, C-303/88, body 11 a 12, a rovněž ve věci Itálie v. Komise, C-305/89, body 13 a 14).
56.
Další nepřímé důkazy jsou rovněž relevantní, aby bylo možné usuzovat na přičitatelnost opatření podpory veřejného podniku státu, jako je zejm. jeho začlenění do struktur veřejné správy, druh jeho činnosti a jejího výkonu na trhu za normálních podmínek konkurence se soukromými účastníky trhu, právní status podnikatele, tedy zda se řídí veřejným právem nebo obecným společenským právem, intensita veřejnoprávního dohledu na řízení podnikatelské činnosti nebo jakýkoliv další nepřímý důkaz, který v konkrétním případě poukazuje na účast orgánů nebo na nepravděpodobnost neúčasti na přijetí opatření, přičemž je třeba vzít v úvahu též jeho rozsah, obsah nebo její podmínky.“
(83)
V daném případě Komise našla takové nepřímé důkazy, které připouštějí závěr, že rozhodnutí gbb je přičitatelné státu.
(84)
Tak byla gbb pověřená spolkovou vládou úkoly v oblasti hospodářské podpory a odpovědná např. za konsolidační a růstový fond ve východním Německu, který měl za úkol poskytovat základní kapitál malým a středním podnikům ve východním Německu pro posílení jejich objemu vlastního kapitálu.
(85)
Zadruhé došla Komise k závěru, že historie gbb poukazuje na silnou úlohu státu při jejích rozhodnutích. Jako korporace veřejného práva byla nejprve pod dohledem příslušného ministerstva a většina členů její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Od doby, kdy je akciovou společností, podléhá její mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank, dohledu příslušného ministerstva a v její dozorčí radě dominují zástupci úřadů.
(86)
Zatřetí došla Komise k závěru, že mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank v okamžiku rozhodnutí o účasti korporací veřejného práva podléhala dohledu ministerstva vnitra a její dozorčí rada se z většiny skládala ze zástupců spolkových a zemských ministerstev, jakož i spolkových poslanců. Společnost Deutsche Ausgleichsbank nesmí bez předchozího svolení ministerstva pověřeného dohledem a dozorčí rady nabývat účasti na jiných podnicích. Proto stát kontroloval podnikatelská rozhodnutí gbb skrze její mateřskou společnost také po její přeměně z korporace veřejného práva na akciovou společnost.
(87)
Za čtvrté došla Komise k závěru, že Německo v roce 2002 akceptovalo účelová opatření s ohledem na německé rozvojové banky (12). Tato účelová opatření platí i pro Deutsche Ausgleichsbank. Podle účelových opatřeních musejí činnosti společnosti Deutsche Ausgleichsbank zůstat omezeny na podporu strukturálních, hospodářských a sociálně-politických opatření a veřejných úkolů jejích veřejnoprávních vlastníků v souladu s veřejným pověřením. Komise zastává proto stanovisko, že Deutsche Ausgleichsbank se tím stává součástí veřejné správy a tím jsou všechna její jednání přičitatelná státu.
(88)
Za páté Komise došla k závěru, že podle všeho, že tichý vklad spadá pod rozvojový úkol „Financování malých a středního podniků“ (13).
(89)
Komise proto dospěla k závěru, že toto opatření je přičitatelné státu.
(90)
Podle Německa proběhl vklad tichého společníka gbb do podniku Bike Systems (opatření 1) za tržních podmínek. Riziko tichého vkladu odpovídá riziku podřízené půjčky, a proto je třeba považovat tyto půjčky za půjčky s vysokým rizikem. V případě insolvence nebo likvidace se vklad tichého společníka vrací až poté, co jsou vyrovnány všechny ostatní závazky. Riziko spojené s vkladem tichého společníka tak je vyšší než riziko běžné bankovní půjčky na investice, která je obvykle zajištěna v souladu s podmínkami stanovenými bankou. Průměrná výše úrokových sazeb běžných na trhu pro středně- a dlouhodobé úvěry běžným způsobem zajištěné činila v okamžiku poskytnutí opatření 6,33 %. Odměna za takový vklad by proto měla podstatně převyšovat tuto úrokovou sazbu.
(91)
Za tichou účast byla dohodnuta pevná odměna ve výši 8,75 % a variabilní odměna, závislá na dosažení zisku, ve výši 3,5 % (14). Dohodnutá odměna tak převyšuje uvedenou referenční sazbu.
(92)
Ovšem je třeba upozornit, že tento závěr předpokládá, že Bike Systems je schopen obnovit svoji rentabilitu; podnik Bike Systems ovšem byl v této době teprve přijetím plánu k řešení insolvence z této vyveden. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Podle rozvahy za rok 2001 podnik v tomto roce stále ještě vykazoval ztrátu. Vlastní kapitál zůstával nadále záporný, což ovšem díky skrytým rezervám nevyvolalo insolvenci. Na základě toho je třeba podnik Bike Systems v uvedené době považovat ze podnik v obtížích.
(93)
Komise došla s ohledem na doporučující dopis (viz bod 62) k závěru, že tyto informace nebyly v okamžiku prvního rozhodnutí k dispozici. Znění doporučujícího dopisu bylo doručeno teprve během soudního řízení.
(94)
Podle doporučujícího dopisu ze dne 6. března 2001 bere Biria GmbH vklad tichého společníka na vědomí a zavazuje se, že během jeho trvání bude podnik Bike Systems tak řízen a financován, aby dostál svým závazkům z tohoto vkladu.
(95)
K tomu uvádí Komise následující.
(96)
Pokud jde o finanční sílu mateřské společnosti, Německo se vyjádřilo, že společnost Biria GmbH nevykazovala v roce 2001 žádný významný obrat a byla činná pouze jako distributor pro ostatní členy podnikové skupiny (15). Pokud jde o její finanční výkonnost (16), docílila společnost v roce 1999 po odečtení daní skromného zisku ve výši 205 000 DEM a v roce 2000 čistou ztrátu ve výši 473 000 DEM.
(97)
Kvůli utrpěným ztrátám podniku byl vlastní kapitál v roce 1999 negativní. V roce 2000 byl vlastní kapitál pozitivní, což však nebylo způsobeno výkonem podniku, nýbrž převodem zisku od dceřiné společnosti Sachsen Zweirad (17). Komise došla k závěru, že doporučující dopis nebyl vystaven podnikem stejné skupiny, který by se nacházel v solidní finanční situaci, nýbrž mateřskou společností, která měla ještě horší hospodářské výsledky.
(98)
Z těchto důvodků dochází Komise k závěru, že společnost Biria GmbH - bez ohledu na skutečnost, že by formálně mohla být označena jako podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 - by byla schopna plnit možné nároky z tzv. doporučujícího dopisu týkajícího se vkladu tichého společníka ve výši více než 2 mil. EUR. Jak bylo již uvedeno, je nutné vycházet z toho, že účetní hospodářský výsledek v roce 2000 (před vystavením doporučujícího dopisu) byl skutečně založen pouze na převodu zisku dceřiných společností a ne na výkonnosti podniku a že výše jeho vlastního kapitálu by bez tohoto převodu zisku byla negativní (včetně základního kapitálu a jiných forem kapitálu jako rezervy nebo likvidní prostředky v bilanci). Je proto diskutabilní, jak by společnost Biria GmbH bývala mohla zabránit možné insolvenci společnosti Bike Systems. V důsledku této skutečnosti je Komise toho názoru, že daný doporučující dopis nemá žádnou skutečnou ekonomickou hodnotu, která by mohla kompensovat obtíže společnosti Bike Systems a proto nepředstavuje žádnou ocenitelnou záruku, díky níž by se snížila odměna, kterou by tržní investor požadoval za vklad tichého společníka.
(99)
Komise proto dochází k závěru, že odměna nebyla přiměřená riziku a že vklad tichého společníka neproběhl za tržních podmínek. Tento vklad poskytl společnosti Bike Systems výhodu, kterou by na trhu nezískala.
(100)
Jak podnik Bike Systems, tak společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH vyrábějí jízdní kola. Jelikož se s tímto výrobkem obchoduje v mezinárodním měřítku, mohou opatření narušovat hospodářskou soutěž a narušit obchod mezi členskými státy.
6.3 Opatření č. 2 a 3: Podpory, které byly údajně v souladu se schválenými režimy podpor
(101)
Ručení ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH na provozní úvěr ve výši 5,6 mil. EUR (opatření 2) a ručení ve prospěch společnosti Biria na provozní úvěr ve výši 24,875 mil. EUR (opatření 3) byla poskytnuta na základě režimu o ručení Svobodného státu Sasko (18). Podle tohoto schváleného režimu podpor jsou přípustná ručení na úvěry vyšší než 5 mil. DEM (2,6 mil. EUR) zdravým podnikům na financování nových investic a ve zvláštních případech na dodatečné financování investic a provozního kapitálu Ve výjimečných případech může být povoleno financování reorganizace a restrukturalizace. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci velkého podniku je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(102)
Podle Německa byly podmínky režimu splněny a ručení jsou tudíž v souladu s režimem. Německo se domnívá, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku udělení ručení nebyly v obtížích. Ručení byla udělena na zajištění půjček na provozní kapitál, což je podle režimu podpor přípustné.
(103)
Komise nesouhlasí se slučitelností ručení s režimem podpor, na jehož základě byly údajně uděleny. Jak bude ještě podrobněji vysvětleno, Komise se oproti názoru Německa domnívá, že se v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v březnu 2003 jednalo o podnik v obtížích a že rovněž Biria GmbH byla v době poskytnutí ručení v prosinci 2003 podnikem v obtížích. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci podniku v obtížích je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(104)
Podle názoru Německa podnik Sachsen Zweirad GmbH nevykazoval ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Komise zdůrazňuje, že znaky typické pro podnik v obtížích uvedené v bodě 6 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 mají pouze nabízet vodítka, kdy je možné podnik považovat za podnik v obtížích, nelze je však považovat za podmínky, které musejí být splněny kumulativně. U společnosti Sachsen Zweirad GmbH v roce 2001 představoval hospodářský výsledek za běžnou činnost ztrátu ve výši 1 274 000 EUR a v roce 2002 ztrátu ve výši 733 000 EUR. Tyto ztráty převzala podle smlouvy o převodu zisku mateřská společnost Biria. Obrat se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 snížil.
(105)
Podle výroční zprávy 2002 čelil podnik Sachsen Zweirad GmbH problémům s likviditou. Ve výroční zprávě se výslovně uvádí, že situace podniku Sachsen Zweirad GmbH ohledně likvidity byla napjatá kvůli vysokým výdajům na předběžné financování zásob a díky růstu v rámci skupiny. Podle výroční zprávy mohlo být přežití podniku zajištěno pouze tehdy, pokud by banky byly ochotny zachovat nebo restrukturalizovat stávající úvěrové linky.
(106)
Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, podle Německa nikdy nehrozilo. To ovšem nemění nic na zjištění, že situace podniku v oblasti likvidity byla napjatá. Podle výroční zprávy měla většina úvěrů dobu zbývající do jejich splatnosti kratší než pět let, což pro financování obchodní činnosti není v žádném případě optimální a pro podnik se tím zvyšují rizika. Krátká splatnost úvěrů mimoto vedla k vysokým úrokovým platbám (ačkoliv se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 mírně snížily), které dále zatížily likviditu podniku.
(107)
Komise proto dospěla k závěru, že je třeba podnik Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(108)
Společnost Biria vznikla s účinností od 1. října 2003 sloučením (staré) společnosti Biria AG s dceřinou společností Sachsen Zweirad GmbH.
(109)
Podle Německa je nutné jasně odlišovat společnost Biria od (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH, neboť sloučením vznikl nový podnik. Proto musí být otázka, zda byl tento podnik v okamžiku poskytnutí ručení dne 9. prosince 2004 v obtížích, posouzena na základě zahajovací rozvahy nově sloučeného podniku. Zahajovací rozvaha prý ukazuje, že společnost Biria GmbH údajně nemůže být považována za podnik v obtížích.
(110)
Komise s touto argumentací nesouhlasí. Nově sloučený podnik Biria GmbH nelze oddělit od bývalých společností Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH, neboť vznikl jejich sloučením. Na druhé straně by bylo snadné obejít klasifikaci podniku v obtížích sloučením hospodářských subjektů nebo založením nových podniků. Bývalá Biria AG zaznamenala roku 2002 rovněž ztráty a měla stejně jako podnik Sachsen Zweirad GmbH problémy s likviditou. Biria GmbH převzala všechny dluhy a závazky (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Kromě toho vlastní Biria GmbH stejná aktiva a vykonává stejnou činnost jako (stará) Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH. Komise se proto domnívá, že Biria GmbH převzala obtíže (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(111)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH měla podle Německa při sloučení hospodářskou převahu. Společnost Sachsen Zweirad GmbH údajně nebyla v obtížích, a proto nelze automaticky předpokládat, že by nová společnost Biria AG byla v obtížích. Komise se oproti Německu nicméně domnívá, že společnost Sachsen Zweirad GmbH byla v obtížích. Nová společnost Biria AG tedy „zdědila“ nesnáze podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(112)
Podle výroční zprávy za rok 2003 pokračovala v roce 2003 restrukturalizace a reorganizace skupiny Biria. Tento proces byl zahájen již v roce 2002 a zahrnoval rovněž reorganizaci financování skupiny. Na základě ručení spolkové země Sasko na půjčku ve výši 24,875 milionu EUR vypracovala skupina Biria novou koncepci střednědobého financování svých činností. Nová koncepce financování předpokládala rovněž značné přizpůsobení úrokových sazeb, a tím snížení vysoké úrokové zátěže.
(113)
Zároveň bylo reorganizováno sdružení bank: tři banky byly ochotné vzdát se pohledávek ve výši 8 567 000 EUR, což zřejmě představovalo výrazně více než 50 % jejich pohledávek, pokud za to budou okamžitě vyrovnány zbývající pohledávky. Proto půjčka, která je kryta 80 % ručením opatření 3, sestává z 8 mil. EUR na půjčku na provozní kapitál, ze 7,45 milionu EUR jako kontokorentního rámce a z obnosu ve výši 9,425 milionu EUR na financování sezónních potřeb.
(114)
Společnost Biria tedy měla v okamžiku poskytnutí ručení značné problémy s likviditou, a proto byla podnikem v obtížích. Toto hodnocení dokazuje skutečnost, že tři banky odstoupily od financování činností společnosti Biria a dokonce byly ochotné vzdát se velké části svých pohledávek, pokud budou zbývající pohledávky bezodkladně splaceny. Toto opatření ukazuje, že banky vážně pochybovaly o tom, že Biria bude schopná splatit své dluhy a že je možné ji považovat za rentabilní podnik.
(115)
Německo namítá, že banky odstoupily od financování pouze z důvodu změny orientace své obchodní strategie. Komise zjistila, že se banky vzdaly přibližně 50 % svých nesplacených pohledávek. Toto je i v případě odstoupení bank z důvodu změny obchodní strategie znakem toho, že úvěrové instituce považovaly splacení celé půjčky za velmi nepravděpodobné.
(116)
Komise proto dospěla k závěru, že podnik Biria je třeba v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě a Biria byla v okamžiku rozhodnutí o schválení velkým podnikem, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(117)
Ručení označená jako opatření 2 a 3 poskytla spolková země Sasko, pocházejí tedy ze státních prostředků a je tudíž třeba je přičíst státu.
(118)
Dále musí opatření oprávněnému zajistit výhodu. Komise je toho názoru, že obě uvedená ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) neoprávněnou výhodu.
(119)
Z důvodů uvedených v bodech 2.2 a 3.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (19) (dále jen „sdělení o zárukách“) plyne pro dlužníka výhoda, když za záruku nemusí platit tržní cenu. V určitých případech by dlužník jakožto podnik ve finančních obtížích nenašel žádnou finanční instituci, který by byl ochoten mu poskytnou úvěr bez státní záruky.
(120)
V daném případě byly poskytnuty záruky za úvěr pro podnik v obtížích, přičemž pro ručitele (stát) nebyla sjednána tržní odměna.
(121)
V bodě 3.2 sdělení o zárukách uvádí Komise následující čtyři podmínky, které musejí být kumulativně splněny, aby se vyloučila existence státní podpory ve formě záruky:
1.
dlužník nemá finanční potíže;
2.
rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit;
3.
záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky;
4.
za záruku se platí běžná tržní cena.
(122)
Za použití těchto podmínek na daný případ došla Komise k závěru, že se v případě společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku poskytnutí ručení jednalo o podniky v obtížích.
(123)
Za ručení nebyla placena žádná odměna, přičemž byla poskytnuta za úvěr pro podnik v obtížích. Již sama skutečnost, že za ručení nebyla placena žádná tržní cena nasvědčuje tomu, že společnostem Sachsen Zweirad GmbH resp. Biria byla těmito opatřeními poskytnuta výhoda. Ručení, za která se neplatí tržní prémie, se v komerčním bankovnictví nevyskytují. To platí tím spíše, pokud se jedná o ručení pro podniky v obtížích, které svoje úvěry případně nebudou moci splatit.
(124)
Z logiky sdělení o zárukách proto plyne, že se u tohoto ručení jedná o státní podporu.
(125)
Komise proto došla k závěru, že ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) výhodu, neboť ani jedna společnost by na trhu tato ručení za stejných podmínek nezískala.
(126)
Ze stejných důvodu, které jsou uvedeny v bodě 100, jsou opatření 2 a 3 způsobilá narušit hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod.
6.4 Závěr o existenci podpory
(127)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad tichého společníka a obě ručení představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a že obě ručení nebyla poskytnuta v souladu se schváleným režimem podpor. Opatření 1, 2 a 3 tedy představují novou podporu, a musí proto být odpovídajícím způsobem hodnocena.
6.5 Výpočet prvku podpory
(128)
Podle bodu 4.1 sdělení o zárukách se vychází z toho, že individuální záruka nebo systém záruk obsahuje státní podporu, pokud není v souladu s principem investora v tržním hospodářství. Prvek státní podpory je pak třeba kvantifikovat, aby se mohlo ověřit, zda podpora splňuje podmínky zvláštní výjimky pro státní podporu. Komise proto musí nejprve prvek státní podpory kvantifikovat, než může posoudit její slučitelnost.
(129)
Ve sdělení o zárukách Komise stanovila všeobecné zásady pro výpočet prvku státní podpory.
(130)
Podle názoru Komise může státní záruka v zásadě představovat státní podporu až do celkové výše úvěru, který je zaručen, pokud by oprávněný sám nebyl schopen získat přístup k finančním trhům (viz body 2.2 a 4.1 písm. a) sdělení o zárukách).
(131)
Pravidla pro výpočet prvku státní podpory jsou stanovena v bodech 4.1 (Obecně), 4.2 (Prvek podpory v individuálních zárukách) a 4.4 (Prvek podpory v systémech záruk) sdělení o zárukách. Komise dále používá tyto pravidla na daný případ.
(132)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách, je třeba, pokud není možno pro srovnání použít tržní odměnu, porovnat celkové tržní finanční náklady půjčky s ručením a bez ručení (tj. úroková sazba pro podobnou půjčku bez záruky musí být srovnávána s úrokovou sazbou plus odměnou za záruku za půjčku se státní zárukou).
(133)
V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Komise proto ve svých sděleních vypracovala metodu ke stanovení referenčních a diskontních sazeb, která může být použita jako náhradní veličina za tržní úrokovou sazbu, a to z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách.
(134)
Podle oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 stanoví Komise referenční úrokové sazby, které by měly odrážet průměrnou výši tržních úrokových sazeb pro běžným způsobem zajištěné středně- a dlouhodobé půjčky. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se dále upozorňuje na to, že referenční úroková sazba je minimální sazbou, kterou je možné zvýšit ve zvláštních rizikových situacích (například podnik v obtížích nebo není-li poskytnuta záruka obvykle požadovaná bankami). V takových případech může přirážka činit 400 a více bazických bodů. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se nevysvětluje, jestli je možné sčítat rizikové prémie zohledňující různá rizika. Kumulace není vyloučená, avšak Komise musí ve svém rozhodnutí odůvodnit metodu použitou pro kumulaci různých prémií za riziko a vycházet při tom z analýzy metod používaných na finančních trzích (20).
(135)
V roce 2004 vypracovala společnost Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH studii (dále jen „studie“) pro generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise. V této studii (21) byly na základě empirických průzkumů vykazovány mj. prémie za riziko, které byly používány na trhu pro podniky v různých rizikových kategoriích a u transakcí s různými zajištěními. Ze studie jednoznačně plyne, že kombinace různých rizikových aspektů (úvěruschopnost dlužníka, zajištění) se odráží v různých přirážkách k bazické úrokové sazbě.
(136)
Na základě této studie Komise dále zpřesnila svoji metodu výpočtu prvku podpory u úvěrů ve Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (22) (dále jen „Sdělení o referenčních sazbách 2008“). Sdělení o referenčních sazbách 2008 přebírá přístup použitý ve studii: k bazické úrokové sazbě se podle úvěruschopnosti podniku a nabízených zajištění použijí přirážky.
(137)
Komise dále zastává názor, že stanovování prvku státní podpory v posuzovaných opatřeních je spojeno s konceptem státní podpory. Podle judikatury Soudního dvora je nesporné, že otázku, zda se jedná u podpory o státní podporu ve smyslu smlouvy, je nutné posuzovat na základě objektivních skutečností, které je třeba posuzovat k okamžiku přijetí rozhodnutí Komise (23).
(138)
Komise je dále toho názoru, že sdělení o referenčních sazbách 2008 je přiměřeným východiskem pro výpočet prvku podpory; a proto bude dále posuzovat prvek podpory dotčených opatření na základě tohoto sdělení.
(139)
Komise se domnívá, že prvek podpory vkladu tichého společníka vyplývá z rozdílu mezi odměnou, kterou by podnik Bike Systems musel za vklad tichého společníka zaplatit za tržních podmínek, a skutečně vyplacenou odměnou. Prvek podpory může činit až 100 % vkladu tichého společníka, neboť se podnik Bike Systems nacházel v okamžiku poskytnutí vkladu v obtížích a riziko spojené s tímto vkladem bylo příliš vysoké, tento vklad by tudíž tržně jednajícím investorem nebyl možná vůbec proveden (24).
(140)
Podle názoru Komise vklad tichého společníka není půjčka, lze jej však srovnávat s půjčkou s vysokým rizikem, neboť je v případě insolvence podřízena všem ostatním pohledávkám včetně podřízených půjček.
(141)
Jak bylo vysvětleno v bodě 92, musí být situace podniku Bike Systems, který právě odvrátil insolvenční řízení, podle názoru Komise považována za nejistou. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Jak již bylo řečeno v bodě 92, je třeba podnik považovat za podnik v obtížích. Navíc nebyla předložena žádná zajištění, což zvyšuje riziko neplacení. Proto je Komise názoru, že záruku je třeba klasifikovat jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008. Kromě chybějících zajištění je vklad tichého společníka v případě insolvence podřízen všem ostatním půjčkám, což riziko nezaplacení dále zvyšuje. Podle názoru Komise musí být posledně uvedená okolnost hodnocena jako dodatečný rizikový faktor ke skutečnosti, že chybí dostatečné zajištění, neboť nízké zajištění zvyšuje riziko, že nárok věřitele nebude moci být v případě insolvence dlužníka v rámci zpeněžení zajištění přímo uspokojen, zatímco podřízenost nároku znamená, že věřitel může v případě insolvence dlužníka uspokojit svoje nároky až po ostatních věřitelích a proto pravděpodobně nic nezíská.
(142)
Podle názoru Komise musí být společnost Bike Systems, která se v okamžiku poskytnutí opatření nacházela v obtížích, zařazena do ratingové kategorie „špatný“. Ve sdělení o referenčních sazbách 2008 se stanoví, že pro podnik této ratingové kategorie s nízkým zajištěním by musela být zapotřebí přirážka až 1 000 bazických bodů, aby byla vyloučena existence podpory. Podle názoru Komise je s ohledem na chybějící zajištění, jakož i nízkého pořadí vkladu tichého společníka přirážka 1 000 bazických bodů odůvodněna.
(143)
Tudíž prvek podpory vkladu tichého společníka plyne z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 1 000 bazických bodů a odměnou, která se za tento vklad měla platit.
(144)
Podle názoru Komise může být dále při výpočtu prvku podpory variabilní část odměny ve výši 3,5 % zohledněna jen částečně, neboť závisela na zisku. Situace podniku však byla špatná a vyhlídky na zisk nejisté. Komise se proto domnívá, že by variabilní část odměny měla být zohledněna pouze z poloviny, tj. ve výši 1,75 %. Při výpočtu prvku podpory by tak skutečnou odměnou měla být pevná sazba ve výši 8,75 %, ke které se přičte polovina variabilní části odměny ve výši 3,5 %, což odpovídá celkové odměně ve výši 10,5 %. Prvek podpory proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 1 000 bazických bodů a skutečnou odměnou ve výši 10,5 %.
(145)
Díky ručením uvedeným v opatření 2 a 3 získaly podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH pro své půjčky lepší finanční podmínky, než je jinak na finančních trzích obvyklé. Prvek podpory ručení uvedeného v opatření 2 a ručení uvedeného v opatření 3 odpovídá rozdílu mezi úrokem, který by společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH musely zaplatit z půjčky za tržních podmínek (tj. bez ručení), a úrokem, s jakým byla půjčka s ručením skutečně poskytnuta. Tento rozdíl by mohl odpovídat prémii, kterou by za tato ručení požadoval tržně jednající ručitel. Jelikož byly společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH v době, kdy byla poskytnuta ručení a odpovídající půjčky, v obtížích, může prvek podpory činit dokonce až 100 % daných ručení, neboť žádný investor by tyto půjčky bez ručení neposkytl (25).
(146)
S půjčkou a ručením pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo spojeno další riziko, neboť nabídnuté zajištění bylo podle názoru Komise velmi nízké. Ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo zajištěno pouze společným a nerozdílným ručením podniků ve skupině. Ekonomická hodnota takového vlastního ručení dlužníka je velmi nízká. Proto je Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(147)
V případě půjčky a ručení pro podnik Biria GmbH mělo poskytnuté zajištění vyšší ekonomickou hodnotu než poskytnutá zajištění u ručení pro podnik Sachsen Zweirad GmbH. Přesto byla tato zajištění stále ještě nižší než zajištění obvykle požadovaná. Ručení pro společnost Biria GmbH je zajištěna hypotékou, která je první v pořadí, na majetek podniku Bike Systems ve výši 15 milionů EUR. Hypotéka je však podřízená jiné půjčce o velikosti 2 mil. EUR. Tato hypotéka, která byla první v pořadí, pokrývala tudíž pouze více než 50 % celkové půjčky. Nelze však usuzovat, jak vysoká by byla řádná likvidační hodnota hypotéky. Další zajištění - hypotéky, postoupení pohledávek, převod zboží, které je ve vlastnictví podniků skupiny a společné a nerozdílné ručení vlastníka společnosti Biria GmbH - měly jen nízkou ekonomickou hodnotu. I přes poskytnutá zajištění je proto Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(148)
Jak je uvedeno výše, byly společnosti Biria GmbH a Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v obtížích, takže spadají do kategorie „špatného“ úvěrového ratingu. Podle sdělení o referenčních sazbách 2008 může příslušná přirážka činit v případě nízkého zajištění až 1 000 bazických bodů, pokud má být vyloučena existence státní podpory. Podle názoru Komise je v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH s ohledem na nízké zajištění odůvodněna přirážka o výši 800 bazických bodů. Společnost Biria GmbH nabídla nepatrně lepší zajištění. Proto je odůvodněna přirážka o 700 bazických bodů. Nižší přirážka u obou podniků ve srovnání s vkladem tichého společníka je odůvodněna nižším pořadím tohoto vkladu.
(149)
Prvek podpory u ručení za podnik Sachsen Zweirad GmbH (opatření 2) vyplývá z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
(150)
Prvek podpory u ručení za Biria GmbH (opatření 3) plyne obdobně z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
6.6 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU
(151)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU jsou stanoveny výjimky z obecného zákazu státních podpor v odst. 1 uvedeného článku.
(152)
Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto případě použitelné, neboť nejsou poskytovány ani podpory sociální povahy ani jednotlivým spotřebitelům; nejsou též určeny k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi ani nejsou poskytovány hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.
(153)
Rovněž není možné použít ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. b) a d) SFEU. Týkají se podpory významných projektů společného evropského zájmu, jakož i podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.
(154)
Zbývají tudíž ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU a pokyny Společenství na nich založené.
(155)
Nejprve Komise zjistila, že společnost Bike System má sídlo v oblasti, která je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU způsobilá pro regionální podporu. Německo i přes pochyby vyjádřené Komisí při zahájení formálního vyšetřovacího řízení nepředalo žádné informace, že by byly splněny podmínky pro poskytnutí regionální podpory stanovené v Pokynech k vnitrostátní regionální podpoře (26).
(156)
Další ustanovení o výjimkách jsou obsaženy v pokynech Společenství. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2001, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999. Komise nemá žádné informace o tom, že podpora může být na základě těchto pokynů považována za slučitelnou se SFEU. Poskytnutí podpory na restrukturalizaci závisí podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 na vypracování realistického plánu restrukturalizace, přičemž je třeba se vyhnout neúměrnému narušení hospodářské soutěže a omezit podporu na minimum. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle kterých by tyto podmínky byly splněny. Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(157)
Komise se domnívá, že pro toto opatření nelze použít žádné další pokyny a nařízení, které platí pro mj. podpory v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídá žádnému cíli společného zájmu, představuje podpora provozní podporu, která není slučitelná se SFEU.
(158)
Komise zjistila, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH sídlí v oblasti podporované podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Výjimky uvedené v tomto písmenu a ustanovení o regionálních podporách podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU nelze použít, neboť podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH byly v obtížích a cílem podpor nebyl hospodářský rozvoj určité oblasti.
(159)
Komise došla k závěru, že by mohly být použitelné pouze pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2003 a prosinci 2003, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci z roku 1999.
(160)
Poskytnutí podpory je závislé na provádění restrukturalizačního plánu, jehož doba trvání musí být co nejomezenější a který během přiměřené doby na základě realistických předpokladů ohledně budoucích provozních podmínek obnoví dlouhodobou rentabilitu podniku. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle nichž by byla tato ručení poskytnuta na základě realistického plánu restrukturalizace, který by obnovil rentabilitu skupiny.
(161)
Dále musejí být přijata opatření, která by co možná nejvíce zmírnila nepříznivé dopady podpory na konkurenty. To většinou znamená omezení přítomnosti podniků na příslušném trhu nebo trzích po ukončení období restrukturalizace. Komise nemá k dispozici žádné údaje k relevantnímu trhu a podílu skupiny Biria na tomto relevantním trhu. Dále nemá žádné informace o případných vyrovnávacích opatřeních, která by omezovala přítomnost podniku na trhu. Naopak se zdá, že skupina Biria převzetím podniků Checker Pig a Bike Systems v roce 2001 expandovala.
(162)
Výše podpory musí být podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 omezená na minimum nezbytné na restrukturalizaci při zohlednění dostupných finančních prostředků podniku a jeho společníků. Příjemce podpory dále musí z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek významným dílem přispět k plánu restrukturalizace. Jelikož podpora nebyla poskytnuta na základě plánu restrukturalizace, nemá Komise k dispozici žádné informace o výši příspěvku příjemce podpory a o tom, zda byla podpora omezena na minimum.
(163)
Podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 smí být podpory na restrukturalizaci poskytnuty pouze jednou. Pokud dotyčný podnik obdržel již v minulosti podporu na restrukturalizaci a období restrukturalizace bylo ukončeno před méně než deseti lety, povoluje Komise obvykle další podporu na restrukturalizaci pouze za mimořádných a nepředvídatelných okolností.
(164)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH obdržela na základě schváleného režimu podpor v dubnu 1996 a v březnu 1998 podporu na restrukturalizaci ve formě veřejné majetkové účasti v celkové výši 1 278 200 EUR. Jelikož od ukončení období restrukturalizace společnosti Sachsen Zweirad GmbH uplynulo méně než deset let a Komisi nejsou známy žádné mimořádné a nepředvídatelné okolnosti, nebyla při poskytnutí obou ručení dodržena zásada „jednou a dost“.
(165)
Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(166)
Komise se dále domnívá, že pro opatření 2 a 3 nelze použít žádné další pokyny a nařízení Společenství, které platí pro podpory např. v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídají žádnému cíli společného zájmu, představují podpory provozní podpory, které nejsou slučitelné se SFEU.
VII. ZÁVĚR
(167)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad banky gbb v podniku Bike Systems ve výši 1 070 732 EUR, 80 % ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH ve výši 5,6 milionu EUR a 80 % ručení za půjčku pro podnik Biria GmbH (později Biria AG) ve výši 24 875 000 EUR představují státní podpory, a tudíž nesplňují podmínky slučitelnosti s vnitřním trhem.
(168)
Podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 má Komise v zásadě povinnost nařídit, aby příjemce podpory takovou podporu neslučitelnou s vnitřním trhem navrátil,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora Německa ve prospěch podniků Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System), Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (později Biria AG a nyní MB Immobilien) není slučitelná s vnitřním trhem. Podpora zahrnovala následující opatření:
a)
opatření 1: vklad tichého společníka ve výši 2 070 732 EUR poskytnutý společnosti Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou navýšenou o 1 000 bazických bodů a odměnou za vklad tichého společníka (pevná sazba plus 50 % variabilní části odměny);
b)
opatření 2: ručení ve výši 4 480 000 EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta;
c)
opatření 3: ručení ve výši 19 900 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta.
Článek 2
1. Německo vyžádá podporu uvedenou v článku 1 od příjemce zpět.
2. Navrácení podpor bude neprodleně vyžádáno postupem daným vnitrostátními procesními předpisy, za podmínky, že tento postup umožní okamžitý a skutečný výkon rozhodnutí.
3. Částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne skutečného navrácení.
4. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (27).
5. Německo s účinkem ode dne zveřejnění tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 1.
Článek 3
1. Podpora uvedená v článku 1 bude neprodleně a skutečně žádána zpět.
2. Německo zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od zveřejnění tohoto rozhodnutí předá Německo Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady z nichž vyplývá, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Německo bude Komisi informovat o opatřeních k provedení tohoto rozhodnutí, a to až do dokončení navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise předloží Německo neprodleně informace o opatřeních, která byla přijata nebo která jsou zamýšlena, za účelem provedení tohoto rozhodnutí. Německo poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
SKLEP KOMISIJE
z dne 14. decembra 2010
o državni pomoči C 38/05 (ex NN 52/04) Nemčije v korist skupine Biria
(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8289)
(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2011/471/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (2), in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
1.1 Postopek pred Komisijo
(1)
23. januarja 2002 in 20. avgusta 2002 je Komisija prejela pritožbo glede državne pomoči v obliki državnega jamstva v korist skupine Biria.
(2)
Po izmenjavi dopisov med Komisijo in Nemčijo je Nemčija Komisiji z dopisom z dne 24. januarja 2003, evidentiranim 28. januarja 2003, sporočila, da je bilo načrtovano državno jamstvo, ki je bilo predmet odobritve s strani Komisije, umaknjeno. Tožnik je bil o tem obveščen z dopisom z dne 17. februarja 2003.
(3)
Z dopisom z dne 1. julija 2003, evidentiranim 9. julija 2003, in dopisom z dne 8. avgusta 2003, evidentiranim 5. septembra 2003, je pritožnik posredoval nadaljnje informacije o drugem državnem jamstvu v korist skupine Biria in o javni udeležbi v podjetjih skupine.
(4)
Komisija je z dopisom z dne 9. septembra 2003 zaprosila za informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 14. oktobra 2003, evidentiranim 16. oktobra 2003. Komisija je z dopisom z dne 9. decembra 2003 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 19. marca 2004, evidentiranim istega dne.
(5)
18. oktobra 2004 je Komisija izdala odredbo o predložitvi podatkov, saj je dvomila, da ukrepi pomoči v korist skupine Biria izpolnjujejo merila, na podlagi katerih so bili ti ukrepi domnevno odobreni. Kot odgovor na odredbo o predložitvi podatkov je Nemčija posredovala dodatne informacije z dopisom z dne 31. januarja 2005, evidentiranim istega dne.
(6)
20. oktobra 2005 je Komisija sprožila formalni postopek preiskave v zvezi s tremi domnevnimi državnimi pomočmi. V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija zavzela stališče, da več drugih ukrepov pomoči, ki so bili domnevno dodeljeni nezakonito, ali ni pomenilo pomoči ali pa so bili dodeljeni na podlagi in v skladu z odobrenimi programi pomoči. Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede domnevne pomoči. Pripombe so poslali: zainteresirana stran, ki je želela ostati neimenovana, z dopisom z dne 27. januarja 2006, evidentiranim 30. januarja 2006, Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück in Pantherwerke AG, Löhne z dopisom z dne 6. februarja 2006, evidentiranim istega dne, ter Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade, z dopisom z dne 6. februarja 2006, evidentiranim istega dne, in z dopisom z dne 27. februarja 2006, evidentiranim istega dne.
(7)
Pripombe so bile Nemčiji posredovane z dopisoma z dne 6. februarja 2006 in 2. marca 2006. Nemčija je odgovorila z dopisom z dne 5. aprila 2006, evidentiranim 7. aprila 2006, in z dopisom z dne 12. maja 2006, evidentiranim istega dne.
(8)
Nemčija je svojo pripombo glede sprožitve formalnega postopka preiskave predložila z dopisom z dne 23. januarja 2006, evidentiranim istega dne.
(9)
Komisija je z dopisom z dne 6. februarja 2006 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Nemčija posredovala z dopisom z dne 5. aprila 2006, evidentiranim 7. aprila 2006. Komisija je dne 19. julija 2006 Nemčijo ponovno zaprosila za dodatne informacije, na kar je Nemčija odgovorila z dopisom z dne 25. septembra 2006, evidentiranim 26. septembra 2006.
(10)
24. januarja 2007 je Komisija sprejela odločbo (4) v skladu s členoma 7(5) in 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (5).
1.2 Postopek pred Splošnim sodiščem
(11)
Dežela Saška je 5. aprila 2007 vložila tožbo zoper odločbo Komisije v delu, v katerem sta sprejeta ukrepa 2 in 3 (zadeva T-102/07). 16. aprila 2007 sta dodatno tožbo vložili družbi MB Immobilien Verwaltungs GmbH in MB System GmbH & Co. KG, ki sta pravni naslednici upravičenih podjetij, na kateri je bila odločba naslovljena (T-120/07). Zadnje navedena tožba se je nanašala na vse tri ukrepe, ki so bili predmet odločbe. Zadevi sta bili združeni s sklepom predsednika z dne 24. novembra 2008.
(12)
S sodbo z dne 3. marca 2010 je Splošno sodišče razglasilo odločbo Komisije z dne 24. januarja 2007 za nično.
(13)
Tožbi, ki se v večjem delu prepletata, sta se v bistvenem nanašali na naslednje tožbene razloge. Prvič, tožeči stranki sta ugovarjali, da je Komisija nepravilno sklepala, da ukrepa 2 in 3 nista predmet odobrene nemške sheme pomoči. Drugič, presoja Komisije v zvezi z opredelitvijo upravičenih podjetij kot podjetij v težavah naj bi bila napačna. Tretjič, tožeči stranki sta ugovarjali, da je odločba Komisije pomanjkljivo obrazložena glede zneska elementa pomoči.
(14)
Splošno sodišče je potrdilo odločbo Komisije glede sklepa, da ukrepa 2 in 3 nista predmet odobrene sheme pomoči. Poleg tega je Splošno sodišče potrdilo Komisijino opredelitev upravičenih podjetij kot „podjetij v težavah“ na podlagi opredelitve v Smernicah o pomočeh za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 (6) (v nadaljnjem besedilu: Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999). Odločbo je razglasilo za nično le zaradi pomanjkljive obrazložitve pribitkov na tveganje, ki se upoštevajo pri izračunu elementa pomoči. Splošno sodišče je predvsem navedlo, da pri izračunu elementa pomoči zadevnega posojila, ki se odobri podjetju v težavah, zgolj sklicevanje na Obvestilo Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz leta 1997 (7) (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997) ne zadošča za obrazložitev uporabe različnih pribitkov na tveganje.
(15)
Iz tega izhaja, da se s tem sklepom izvaja sodba Splošnega sodišča v skladu s prvim odstavkom člena 266 PDEU in celovito pojasnjuje izračun, ki ga je opravila Komisija, glede elementa pomoči pri obravnavanem ukrepu. Ta sklep ne spreminja ničesar v zvezi s pravno presojo pomoči, ki jo je Komisija opravila v odločbi z dne 24. januarja 2007; to velja še posebej za vidike, ki jih je Splošno sodišče že preverilo.
1.3 Postopek po sodbi Splošnega sodišča
(16)
Po sodbi Splošnega sodišča so upravičena podjetja 7. junija 2010 predložila dodatno pripombo, evidentirano istega dne. Ta pripomba je bila 16. junija 2010 poslana Nemčiji. 12. julija 2010 je Nemčija Komisiji poslala odgovor na pripombo upravičenih podjetij, ki je bil evidentiran istega dne.
(17)
Komisija je 19. avgusta 2010 zaprosila Nemčijo za dodatne informacije, na kar je Nemčija odgovorila z dopisom z dne 14. septembra 2010, evidentiranim istega dne.
II. UKREPI
2.1 Upravičeno podjetje
(18)
Skupina Biria se je do 7. novembra 2005 ukvarjala s proizvodnjo in prodajo koles. Matično podjetje skupine, takrat imenovano Biria AG, je imelo sedež v Neukirchu v deželi Saški, ki je po členu 107(3)(a) PDEU (8) regija prejemnica pomoči.
(19)
V letu 2003 je imela skupina promet v višini 93,2 milijona EUR (2002: 83,8 milijona EUR) in dobiček v višini 3,7 milijona EUR (2002: izguba v višini 5,8 milijona EUR). Skupina je leta 2003 zaposlovala 415 delavcev (2002: 490 delavcev) in jo je zato mogoče uvrstiti med velika podjetja.
(20)
Matično podjetje je bilo ustanovljeno leta 2003 z združitvijo podjetja Biria AG (staro podjetje) s hčerinskim podjetjem Sachsen Zweirad GmbH. Hkrati se je spremenilo ime podjetja, in sicer iz podjetja Sachsen Zweirad GmbH v Biria GmbH. Aprila 2005 je sledila sprememba pravne oblike podjetja, iz Biria GmbH (družba z omejeno odgovornostjo) v Biria AG (delniška družba). Leta 2003 je imela Biria GmbH letni promet v višini 55,7 milijona EUR in dobiček v višini 3,6 milijona EUR. Edini lastnik podjetja Biria AG je Mehdi Biria. V nadaljnjem besedilu se za matično podjetje uporablja ime Biria.
(21)
Najpomembnejši podjetji skupine sta poleg matične družbe Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“) - to podjetje je prek podružnice Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“) v lasti podjetja Biria - in Checker Pig GmbH.
(22)
Bike Systems ima sedež v Nordhausnu v Thüringenu, ki je po členu 107(3)(a) PDEU regija prejemnica pomoči. Leta 2003 je imelo podjetje Bike Systems promet v višini 6,1 milijona EUR in izgubo v višini 0,6 milijona EUR. Podjetje je zaposlovalo 157 delavcev. Bike Systems proizvaja kolesa izključno za matično podjetje BSBG („pogodbena proizvodnja“). BSBG se ukvarja s prodajo koles.
(23)
Checker Pig GmbH ima sedež v Dresdnu v deželi Saški, ki je po členu 107(3)(a) PDEU regija prejemnica pomoči. Leta 2003 je imelo podjetje Checker Pig GmbH promet v višini 6,9 milijona EUR in izgubo v višini 0,4 milijona EUR. Podjetje je zaposlovalo 43 delavcev.
(24)
7. novembra 2005 je Biria večino svojega premoženja prodala dvema podjetjema skupine Lone Star, zasebnemu delniškemu skladu. Nepremičnine so ostale v lasti podjetja Biria, ki jih je dala v najem skupini Lone Star. Prodajna cena premoženja je znašala 11,5 milijona EUR. Zunanji strokovnjak je tržno vrednost zadevnega premoženja ocenil na 10,7 milijona EUR.
(25)
Po navedbah Nemčije je prodaja potekala z odprtim, preglednim in brezpogojnim razpisom. Razpis je bil objavljen na spletu in v več tiskanih medijih. Za udeležbo novega investitorja je bilo predvidenih več možnosti, in sicer odkup sredstev, odkup sredstev „en bloc“ ali pa odkup deležev. Lone Star je na koncu prevzel premoženje v okviru odkupa sredstev.
(26)
Po navedbah Nemčije so se prizadevanja za prodajo podjetja začela pred odločitvijo Komisije z dne 20. oktobra 2005 o sprožitvi formalnega postopka preiskave. Prvi rok za oddajo ponudb se je iztekel 4. oktobra 2005.
(27)
Takratna pravna naslednica podjetja Biria AG (novo podjetje) je bila družba MB Immobilien Verwaltungs GmbH (v nadaljnjem besedilu: MB Immobilien); pravna naslednica družbe Bike Systems je MB System GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: MB System). MB Immobilien je od julija 2008 v postopku likvidacije.
(28)
V okviru tega sklepa se z izjemo matičnega podjetja Biria za podjetja uporabljajo imena, veljavna ob odobritvi ukrepov.
2.2 Finančni ukrepi
(29)
Ukrep 1: Marca 2001 je gbb Beteiligungs AG (v nadaljnjem besedilu: gbb) Bike Systems ponudil tiho udeležbo v višini 2 070 732 EUR z veljavnostjo do konca leta 2010. Gbb je bil takrat hčerinsko podjetje v 100-odstotni lasti družbe DtA-Beteiligungs-Holding AG, ki pa je bila spet podružnica v 100-odstotni lasti banke Deutsche Ausgleichsbank, javnopravne razvojne banke, ki je bila po zakonu ustanovljena kot subjekt javnega prava.
(30)
Gbb Beteiligungs AG je obstajal že v času nekdanje Nemške demokratične republike, in sicer kot državna banka za kmetijski sektor. S pogodbo o združitvi je ta leta 1990 postala berlinska zadružna banka, subjekt javnega prava, ki deluje pod nadzorom Bundesministerium der Finanzen (zveznega ministrstva za finance). Leta 1991 se je preimenovala v gbb Beteiligungsholding, leta 1997 pa je postala delniška družba. S tem ni bila več v lasti zvezne vlade, temveč je postala podružnica banke Deutsche Ausgleichsbank. Javna uprava je imela močan vpliv na podjetje gbb od njegove ustanovitve naprej. Dokler je bil gbb subjekt javnega prava, ga je neposredno nadzorovalo pristojno ministrstvo, v njegovem nadzornem svetu pa so bili predstavniki državnih organov. Po preoblikovanju v delniško družbo in priključitvi banki Deutsche Ausgleichsbank je bil pod nadzorom, ki so ga izvajali državni organi prek banke Deutsche Ausgleichsbank (glej uvodne izjave v nadaljevanju).
(31)
Kot subjekt javnega prava je bila banka Deutsche Ausgleichsbank pod nadzorom zveznega ministrstva za notranje zadeve. Poleg tega so bili v nadzornem svetu večinoma predstavniki zveznih in deželnih ministrstev ter člani spodnjega doma zveznega parlamenta.
(32)
V skladu s členom 4(1) AusglBankG (zakon o Deutsche Ausgleichsbank) je dejavnost banke omejena na financiranje ukrepov, namenjenih razvoju srednje velikih podjetij, svobodnih poklicev, varstva okolja, socialne politike in integracije oseb, izgnanih v drugi svetovni vojni.
(33)
V členu 4(4) AusglBankG je predvidena možnost, da si banka zagotovi udeležbo v drugih podjetjih, če nadzorni svet in ministrstvo, pristojno za nadzor nad banko, s tem soglašata.
(34)
Udeležba v podjetju Bike Systems je zabeležena v letnih poročilih Deutsche Ausgleichsbank za leti 2001 in 2002, kajti delež tihe udeležbe je znašal 20 %, s tem pa je bil presežen prag za obvezno poročanje. V letu 2001 je bil gbb z najmanj 20-odstotno udeležbo prisoten v skupno 18 podjetjih.
(35)
Leta 2003 se je Deutsche Ausgleichsbank na podlagi zveznega zakona združila s Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(36)
Deutsche Ausgleichsbank in KfW sta tako imenovana zavoda za pospeševanje, to pomeni banki, katerih dejavnost je omejena na spodbujanje ukrepov regionalne, ekonomske in socialne politike. V okviru potrebnih ukrepov, ki jih je Nemčija odobrila v zadevi E10/2000 (9), je bila dejavnost zavodov za pospeševanje omejena na nekatera nekomercialna področja, med drugim upravljanje programov za razvoj srednje velikih podjetij.
(37)
Po besedah Nemčije je udeležba gbb-ja v podjetju Bike Systems potekala pod tržnimi pogoji in zato ni pomenila državne pomoči.
(38)
Ukrep 2: 20. marca 2003 je dežela Saška podjetju Sachsen Zweirad GmbH odobrila 80-odstotno jamstvo za kredit za obratna sredstva v višini 5,6 milijona EUR s prvotno veljavnostjo do konca leta 2008. Jamstvo je bilo januarja 2004 vrnjeno in nadomeščeno z jamstvom za podjetje Biria GmbH (glej ukrep 3). Jamstvo je bilo dodeljeno na podlagi garancijske sheme za deželo Saško, ki spada med programe pomoči, ki jih je odobrila Komisija (10).
(39)
Ukrep 3: 9. decembra 2003 je dežela Saška odobrila 80-odstotno jamstvo za kredit za obratna sredstva v višini 24 875 000 EUR za podjetje Biria GmbH (pozneje Biria AG), namenjena financiranju načrtovanega povečanja prometa in prestrukturiranju finančnega načrta skupine. Kredit z veljavnostjo do 31. decembra 2011 je vključeval 8 milijonov EUR za odplačilo kredita za obratna sredstva, 7,45 milijona EUR kontokorentnega kredita in znesek v višini 9,425 milijona EUR za sezonske finančne potrebe. Jamstvo je bilo dodeljeno na podlagi garancijske sheme za deželo Saško, ki spada med programe pomoči, ki jih je odobrila Komisija. Jamstvo je bilo zagotovljeno pod pogojem, da se jamstvo za podjetje Sachsen Zweirad GmbH (ukrep 2) vrne. Tako je jamstvo začelo veljati šele 5. januarja 2004, ko je bilo vrnjeno jamstvo za Sachsen Zweirad.
III. RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE
(40)
Komisija je formalni postopek preiskave sprožila zato, ker je dvomila o navedbah Nemčije, da je bila tiha udeležba izvedena pod tržnimi pogoji. Po mnenju Komisije se je Bike Systems s sprejetjem načrta prestrukturiranja pravkar izognil stečaju, tako da je bila prihodnost podjetja negotova. Zato bi bilo treba podjetje obravnavati kot podjetje, ki je bilo v tistem času v težavah. Komisija je podvomila, da je bilo nadomestilo ob upoštevanju tveganja primerno in da je tiha udeležba potekala pod tržnimi pogoji. Komisija v zvezi z morebitnimi izjemami po členu 107(2) in (3) PDEU ni imela informacij o tem, ali so bili izpolnjeni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999.
(41)
Drugi razlog za sprožitev formalnega postopka preiskave je bil začasni sklep Komisije, da pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega so bila domnevno dodeljena jamstva za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH, niso bili izpolnjeni in da jamstva ne spadajo v ta program pomoči. Po mnenju Komisije sta bili podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH v času dodelitve jamstev podjetji v težavah. Poleg tega sta bili Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH veliki podjetji, zato bi bilo treba jamstva tudi po tem programu pomoči posamično priglasiti Komisiji. V zvezi z morebitnimi izjemami po členu 107(2) in (3) PDEU je Komisija podvomila o tem, da so bili izpolnjeni pogoji iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999.
IV. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(42)
Komisija je prejela pripombe zainteresirane strani, ki je želela ostati neimenovana, ter pripombe podjetij Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG in Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1 Pripomba konkurenta, ki je želel ostati neimenovan
(43)
V svoji pripombi v zvezi s sprožitvijo formalnega postopka preiskave je konkurent, ki je želel ostati neimenovan, navedel, da je lahko Biria AG zaradi državnega jamstva v višini 24,5 milijona EUR prodajala potrošnikom kolesa po ceni, ki je znašala celo manj, kot znašajo proizvodni stroški, čeprav ima konkurent stroškovno najučinkovitejši proizvodni obrat v Nemčiji.
(44)
Poleg tega je lahko Biria AG leta 2003 izkazala dobiček le zato, ker so se denarne ustanove odpovedale terjatvam v višini 8,567 milijona EUR. V letih 2004 in 2005 je imela Biria AG ponovno izgubo.
(45)
Konkurent poleg tega opozarja, da je bila Biria prodana skupini Lone Star v okviru odkupa sredstev. Po njegovih besedah sta se podjetje Sachsen LB in srednje velik holding verjetno odrekla velikemu delu svojih terjatev. Nova Biria GmbH, ki pripada skupini Lone Star, je prevzela vse premoženje starega podjetja Biria AG.
4.2 Prophete GmbH & Co. KG in Pantherwerke AG
(46)
V svojih pripombah k sprožitvi formalnega postopka preiskave sta Prophete GmbH & Co in Pantherwerke AG (v nadaljnjem besedilu: Prophete in Pantherwerke) pojasnila, da je lahko Biria zaradi državnih pomoči izdelke prodajala po ceni, ki pod normalnimi tržnimi pogoji ne bi bila mogoča. Obe podjetji sta konkurenta podjetja Biria in ju zato pomoč neposredno zadeva.
(47)
Skupina Biria je največji nemški proizvajalec koles z letno proizvodnjo okoli 700 000 koles. Podjetja skupine Biria so dejavna v dveh segmentih trga koles, in sicer v nespecializirani trgovini in v specializirani trgovini na debelo.
(48)
V segment nespecializirane trgovine spada vsa trgovina na drobno preko večjih maloprodajnih verig in kataloške prodaje. Kolesa v tem segmentu stanejo običajno med 100 in 199 EUR. Po ocenah podjetij Prophete in Pantherwerke se na tem trgu proda okoli 1,5 milijona koles, Biria pa s 650 000 prodanimi kolesi dosega 50-odstotni tržni delež v tem segmentu.
(49)
Tudi v specializirani trgovini na debelo ima skupina Biria po navedbah podjetij Prophete in Pantherwerke prevladujoč položaj. V tem tržnem segmentu je prisotnih med 150 000 in 200 000 koles. V specializirani trgovini na debelo kolesa dosegajo cene do 400 EUR. Pantherwerke je v tem segmentu neposredni konkurent podjetja Biria.
(50)
Prophete in Pantherwerke že več let ugotavljata, da so cene, ki jih ponuja skupina Biria, vseskozi nižje od cen drugih proizvajalcev. Te razlike z gospodarskega vidika ni mogoče pojasniti, čeprav skupina Biria zaradi prevladujočega položaja na trgu dosega večjo prodajo, vendar pa se to ne odraža v ugodnejših pogojih. Prophete in Pantherwerke ocenjujeta, da je skupina Biria zaradi nižjih prodajnih cen v zadnjih letih pridelala znatne izgube.
(51)
V zvezi s tiho udeležbo sta Prophete in Pantherwerke podvomila, da bi glede na gospodarski položaj podjetja Bike Systems marca 2001 kateri izmed zasebnih vlagateljev privolil v takšno udeležbo.
(52)
Dodelitev obeh jamstev za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria v letih 2003 in 2004 je po mnenju podjetij Prophete in Pantherwerke nezdružljiva s pravili Evropske unije o državni pomoči. Prophete in Pantherwerke menita, da sta bili upravičeni podjetji v času dodelitve jamstev v težavah. Novo podjetje Biria je treba obravnavati kot pravnega naslednika obeh prejšnjih podjetij, iz katerih je tudi nastalo. Začetna bilanca novega podjetja po njunem mnenju ni verodostojna.
(53)
Dodelitev obeh jamstev naj bi bila v nasprotju z načelom enkratnosti pomoči, saj bi bilo gospodarsko dejavnost podjetij skupine Biria mogoče ohranjati le z nadaljnjo državno podporo.
(54)
Sprejeti niso bili nobeni kompenzacijski ukrepi, ki bi izravnali negativne učinke na konkurenco. V zvezi s prisotnostjo skupine Biria na trgu ni bilo vzpostavljenih nobenih omejitev. Nasprotno, načrt te skupine je še naprej širiti dejavnost z agresivno cenovno politiko. Biria je na svoji spletni strani napovedala, da želi leta 2005 prodati 850 000 koles in tako prodajo v primerjavi z letom 2004 še povečati. Prophete in Pantherwerke opozarjata tudi na sporočilo za javnost, v katerem je navedeno, da je lastnik podjetja Biria AG posel prodal zasebnemu delniškemu skladu Lone Star.
4.3 Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (Vaterland-Werke) v svoji pripombi k sprožitvi formalnega postopka preiskave navaja, da je skupina Biria s celotno proizvodnjo od 700 000 do 800 000 izdelanih koles največji proizvajalec koles v Nemčiji. Edino primerljivo podjetje je MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, ki letno izdela 700 000 koles; drugi proizvajalci izdelajo zgolj med 250 000 in 400 000 koles letno.
(56)
Vaterland-Werke in Biria sta prisotna v tržnem segmentu nespecializirane trgovine, ki vključuje tudi velike maloprodajne verige in velika podjetja za kataloško prodajo. V tem segmentu vlada zelo huda konkurenca in Biria je znana po svojem agresivnem delovanju, saj so njene cene nižje od proizvodnih stroškov. Takšno ravnanje je mogoče samo ob prisotnosti zunanjih finančnih virov, v primeru podjetja Biria državnih pomoči. To ogroža obstoj vseh manjših konkurentov, ki ne prejemajo državne pomoči. Še zlasti je ogroženo podjetje Vaterland-Werke, prostih zmogljivosti pa ni mogoče izkoristiti z drugimi naročili. Ker so na trgu presežne zmogljivosti, bi vsaka razširitev zmogljivosti proizvajalca z državnimi subvencijami pomenila škodo za drugega konkurenta.
(57)
V zvezi s tiho udeležbo je Vaterland-Werke podvomil, da bi glede na gospodarski položaj podjetja Bike Systems marca 2001 kateri izmed zasebnih vlagateljev privolil v takšno udeležbo.
(58)
Dodelitev obeh jamstev za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria v letih 2003 in 2004 je po mnenju podjetja Vaterland-Werke nezdružljiva s pravili Evropske unije o državni pomoči. Upravičeni podjetji sta bili v času dodelitve jamstev v težavah. Novo podjetje Biria je treba obravnavati kot pravnega naslednika obeh prejšnjih podjetij, iz katerih je tudi nastalo. Začetna bilanca novega podjetja po mnenju podjetja Vaterland-Werke ni verodostojna.
(59)
Dodelitev obeh jamstev naj bi bila v nasprotju z načelom enkratnosti pomoči, saj bi bilo gospodarsko dejavnost podjetij skupine Biria mogoče ohranjati le z nadaljnjo državno podporo.
(60)
Sprejeti niso bili nobeni kompenzacijski ukrepi, ki bi izravnali negativne učinke na konkurenco. V zvezi s prisotnostjo skupine Biria na trgu niso bile vzpostavljene nobene omejitve. Nasprotno, načrt te skupine je še naprej širiti dejavnost z agresivno cenovno politiko. Biria je na svoji spletni strani napovedala, da želi leta 2005 prodati 850 000 koles in tako prodajo v primerjavi z letom 2004 še povečati. Vaterland-Werke opozarja tudi na sporočilo za javnost, v katerem je navedeno, da je lastnik podjetja Biria AG posel prodal zasebnemu delniškemu skladu Lone Star.
4.4 Upravičena podjetja
(61)
Upravičena podjetja so v svojih pripombah z dne 7. junija 2010, potem ko je Splošno sodišče razveljavilo prvotno odločbo, predložila dodatne informacije.
(62)
Predvsem so zastopala stališče, da bi morala Komisija pri presoji tihe udeležbe gbb-ja v podjetju Bike Systems (ukrep 1) upoštevati obstoj tako imenovanega priporočilnega pisma, ki ga je izdalo podjetje Biria GmbH. Podjetje Biria GmbH ni pravna oseba, ki je nastala z združitvijo podjetja Biria AG (staro podjetje) s podjetjem Sachsen Zweirad GmbH, omenjena v uvodni izjavi 20. Podjetje Biria GmbH, ki je dalo priporočilno pismo podjetju Bike Systems, je pravni naslednik podjetja Biria AG (staro podjetje).
V. PRIPOMBE NEMČIJE
(63)
Nemčija v svojih pripombah glede sprožitve formalnega postopka preiskave zastopa stališče, da je bila tiha udeležba gbb-ja izvedena pod tržnimi pogoji. Nemčija se strinja s Komisijo, da je s tiho udeležbo povezano tudi večje tveganje kot pri običajnem posojilu. Vendar pa so pogoji za tiho udeležbo oblikovani tako, da je treba izpolnjevati določbe Obvestila o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997. V skladu s tem obvestilom je referenčna obrestna mera najnižja mera, ki pa jo je v primerih velikega tveganja mogoče povišati. V tem primeru lahko pribitek znaša 400 baznih točk ali več.
(64)
Po navedbah Nemčije znaša nadomestilo za tiho udeležbo 12,25 % (8,75 % fiksnega in 3,5 % odvisnega od dobička). Tako bi nadomestilo znašalo 600 baznih točk več kot referenčna obrestna mera Komisije, ki znaša 6,33 %. Gbb je upošteval, da je bilo podjetje v fazi prestrukturiranja in da je bilo zato tveganje, povezano s tiho udeležbo, zaradi nove usmeritve podjetja in pomanjkljivega zavarovanja povečano. To dodatno tveganje se odraža v pribitku v višini 200 baznih točk.
(65)
Odločitev glede tihe udeležbe je dalje temeljila na napovedi, po kateri naj bi se promet podjetja z 0,89 milijona EUR leta 2001 povečal na 3,38 milijona EUR v letu 2003. Nemčija zato meni, da je dogovorjeno nadomestilo za tiho udeležbo v višini 12,25 % primerno glede na s tem povezano tveganje. Nemčija zastopa stališče, da dejstvo, da je del nadomestila spremenljiv, ni sporno, saj je to pri tihi udeležbi običajno in ustreza ravnanju tržno usmerjenega vlagatelja.
(66)
Glede jamstva za podjetje Sachsen Zweirad GmbH Nemčija navaja, da podjetje v času dodelitve jamstva ni bilo v težavah in da ni kazalo nobenega izmed značilnih znakov podjetja v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. Med drugim je podjetje leta 2003 (do oktobrske združitve s podjetjem Biria) razpolagalo s pozitivnim lastnim kapitalom v višini 404 milijonov EUR in imelo dobiček v višini 2,1 milijona EUR. Gospodarsko stanje podjetja se je leta 2003 v primerjavi z 2001/2002 izboljšalo zaradi uveljavljenih konsolidacijskih prizadevanj konec leta 2002 in ugodnejših razmer na trgu.
(67)
Likvidnost podjetja je bila sicer slaba, vendar pa še ni bila „kritična“. Nevarnost, da zasebne denarne ustanove ne bi podaljšale kreditov, ni obstajala. Tudi visoke obresti ne bi povzročile likvidnostnih težav, kot je trdila Komisija.
(68)
Nemčija navaja, da je bilo jamstvo za podjetje Biria GmbH (pozneje Biria AG) dodeljeno na podlagi novega načrta skupine Biria, ki je predvideval racionalizacijo organizacije skupine in koncentracijo nabave, proizvodnih odgovornosti in prodaje pri podjetju Biria GmbH. Poleg potrebe po financiranju za povečanje prometa je načrt vključeval tudi reorganizacijo financiranja skupine.
(69)
Po mnenju Nemčije pri podjetju Biria GmbH (pozneje Biria AG) v času dodelitve jamstva ni šlo za podjetje v težavah. V zvezi s tem je treba razlikovati med starim in novim podjetjem Biria AG. Novo podjetje je kot podjetje v težavah mogoče obravnavati le, če je podedovalo težave starega podjetja (če je imelo staro podjetje težave). To pa v primeru novega podjetja Biria AG ni bilo tako. Nova Biria AG je nastala z združitvijo starega podjetja Biria AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH. Podjetje Sachsen Zweirad GmbH, ki nikakor ni bilo v težavah, je bilo ob združitvi gospodarsko močnejše. Zato ni mogoče samodejno domnevati, da je bila nova Biria AG v težavah. Tudi če bi bila stara Biria AG v težavah, združitev s podjetjem Sachsen Zweirad GmbH ne bi samodejno pomenila, da je tudi nova Biria AG v težavah.
(70)
Nemčija tudi opozarja, da je umik zasebne denarne ustanove iz financiranja podjetja temeljil na strateški prenovi banke zaradi združitve. Preostali denarni ustanovi sta svoje obveznosti končali ob istem času kot ta zasebna banka. Vendar tega ni mogoče označiti kot znak izgubljenega zaupanja, saj je ena denarna ustanova nato financirala dva posamezna projekta.
(71)
Nemčija opozarja, da združitev podjetij Sachsen Zweirad GmbH in Biria AG ni bila namenjena izogibanju pravilom glede državnih pomoči in uvrstitvi podjetja med podjetja v težavah, temveč je bila posledica novega načrta skupine podjetij.
(72)
V svojem odgovoru na pripombe konkurenta, ki ni želel biti imenovan, Nemčija navaja, da podatki v zvezi s strukturo stroškov konkurenta in podjetja Biria niso primerljivi. Promet konkurenta se je povečal, prodaja skupine Biria pa se je zmanjšala. Hkrati se je EBITDA (dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo) konkurenta zmanjšal, EBITDA skupine Biria pa je ostal nespremenjen. Iz tega izhaja, da Biria ne prodaja po dumpinških cenah in da je konkurent izvajal agresivnejšo cenovno politiko kot skupina Biria.
(73)
Gospodarska škoda, ki jo je konkurent domnevno utrpel zaradi ravnanja skupine Biria, ni niti dokazana z dejstvi niti predstavljena na usklajen način. Poleg tega je na konkurenčnem trgu običajno, da neko podjetje spodrine drugo podjetje.
(74)
Glede prodaje premoženja skupine Biria skupini Lone Star, ki jo je omenil konkurent, je Nemčija predložila podrobnosti v zvezi s potekom prodaje ter v zvezi s poravnavo terjatev zasebnih in javnih upnikov.
(75)
V svojem odgovoru na pripombe podjetij Prophete, Pantherwerke in Vaterland-Werke Nemčija opozarja, da je trg koles razdeljen na tri segmente in ne na dva, kot so trdila ta podjetja. Ti trije segmenti so specializirana trgovina, kataloška prodaja in samopostrežne trgovine. Biria ima v segmentu kataloške prodaje močan položaj, ki pa je bolj posledica pravočasnih dobav kot agresivne cenovne politike. V segmentu samopostrežnih trgovin je vodilni ponudnik MIFA AG, delež podjetja Biria pa znaša manj kot 10 %.
(76)
Nemčija zavrača trditve podjetja Vaterland-Werke, da je Biria načrtovala širitev poslovnih dejavnosti z agresivno cenovno politiko, in se sklicuje na podatke, predložene v okviru postopka preiskave. Nemčija pojasnjuje, da je Biria leta 2003 izdelala 670 000 koles, proizvodnja pa se od tedaj zmanjšuje.
VI. PRAVNA OCENA
(77)
V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Glede na ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije je pogoj za oviranje trgovine izpolnjen tedaj, ko se upravičeno podjetje ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, ki je predmet trgovine med državami članicami.
(78)
Komisija za preverjanje obstoja državne pomoči najprej ugotovi upoštevno podjetje. Nato za vsak ukrep posebej preveri, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 107(1) PDEU. Na koncu se izvede izračun elementa pomoči in preveri, ali je ukrep združljiv z notranjim trgom.
6.1 Upravičeno podjetje
(79)
Pomoč je bila dodeljena podjetjema Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH ter podjetju Bike Systems, hčerinskemu podjetju podjetja Biria GmbH. 7. novembra 2005 je Biria večino svojega premoženja prodala dvema podjetjema skupine Lone Star, zasebnemu delniškemu skladu. Komisija ugotavlja, da je prodaja po predloženih informacijah potekala z odprtim, preglednim in brezpogojnim razpisom. Po navedbah Nemčije je prodajna vrednost premoženja po ocenah strokovnjaka znašala 10,7 milijona EUR. Cena v višini 11,5 milijona EUR, ki jo je plačala skupina Lone Star, je bila torej višja od ocenjene cene.
(80)
Na podlagi predloženih informacij je Komisija sklenila, da ni dokazov za domnevo, da je skupina Lone Star zaradi pomoči pridobila kakršno koli prednost ali da je skupina Lone Star tako neposredni ali posredni upravičenec pomoči, dodeljene podjetju Biria GmbH in podjetju Bike Systems.
6.2 Ukrep 1: Tiha udeležba, domnevno izvedena pod tržnimi pogoji
(81)
Tiho udeležbo (ukrep 1) je odobril gbb. Po navedbah Nemčije je bilo to izvedeno v okviru lastnega programa gbb, tako da v tem primeru ne gre za državna sredstva. Kot je bilo v odločitvi o sprožitvi postopka že prikazano, Komisija ugotavlja, da je bil gbb v času odobritve udeležbe podružnica v 100-odstotni lasti banke Deutsche Ausgleichsbank, ki pa je bila v 100-odstotni lasti Zvezne republike Nemčije. Zato je gbb subjekt javnega prava. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča gre pri virih javnih podjetij vselej za državna sredstva (11).
(82)
Iz tega po mnenju Komisije nujno izhaja, da je ta ukrep mogoče pripisati državi. V zvezi s tem je Sodišče v zadevi C-482/99 (Stardust) razsodilo tako (točke 53 do 56):
„53.
V zvezi s tem ni mogoče zahtevati, da je treba na podlagi podrobnih navodil dokazati, da so javni organi v posameznem primeru vzpodbudili javno podjetje, da sprejme ukrepe zadevne pomoči. Po eni strani zaradi tesnih odnosov med državo in javnim podjetjem obstaja resna nevarnost, da se bodo prek njih državne pomoči odobrile nepregledno in ob neupoštevanju ureditve državnih pomoči, ki jo predvideva Pogodba.
54.
Po drugi strani pa na splošno tretja oseba ravno zaradi privilegiranih odnosov med državo in javnim podjetjem zelo težko dokaže, da so bili v posameznem primeru ukrepi, ki jih je sprejelo takšno podjetje, dejansko sprejeti po navodilih javnih organov.
55.
Zato je treba priznati, da se lahko državi pripiše ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, na podlagi celote indicev, ki izvirajo iz okoliščin v postopku v glavni stvari in konteksta, v katerem je nastopil ta ukrep. Zato Sodišče opozarja, da je bilo že upoštevano, da zadevni organ izpodbijane odločbe ne bi mogel sprejeti, ne da bi upošteval zahteve javnih organov (glej zlasti sodbo Van der Kooy in drugi proti Komisiji, točka 37), ali da bi morali, poleg elementov, ki javna podjetja povezujejo z državo zaradi organske narave, ti, prek katerih so bile odobrene pomoči, upoštevati smernice Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE - medministrski odbor za gospodarsko načrtovanje) (sodbi z dne 21. marca 1991 v zadevi C-303/88, Italija proti Komisiji, točki 11 in 12, ter v zadevi C-305/89, Italija proti Komisiji, točki 13 in 14).
56.
Poleg tega bi lahko bili po potrebi za ugotovitev, da je državi mogoče pripisati ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, upoštevni tudi drugi indici, kot so zlasti njegova integracija v strukturo javne uprave, narava njegovih dejavnosti in njihovo izvajanje na trgu v običajnih razmerah konkurence z drugimi zasebnimi gospodarskimi subjekti, pravni status podjetja, ali to spada v javno pravo ali pravo družb, intenzivnost vpliva javnih organov na upravljanje podjetja ali drugi indici, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov ali na težko verjeten neobstoj vpletenosti pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti tega, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje.“
(83)
V obravnavanem primeru je Komisija, prvič, našla indice, ki dopuščajo sklep, da je odločitev gbb-ja mogoče pripisati državi.
(84)
Zvezna vlada je zadolžila gbb za naloge pospeševanja, tako da je bil gbb na primer zadolžen za Sklad za konsolidacijo in rast za Vzhodno Nemčijo (Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland), katerega naloga je bila zagotavljanje lastniškega kapitala za srednje velika podjetja v Vzhodni Nemčiji za okrepitev baze lastniškega kapitala.
(85)
Drugič, Komisija ugotavlja, da je iz zgodovinskega razvoja gbb-ja razvidno, da ima država močan vpliv na njegove odločitve. Kot subjekt javnega prava je bil gbb sprva pod nadzorom pristojnega ministrstva, v njegovem nadzornem svetu pa so bili večinoma predstavniki državnih organov. Odkar je postal delniška družba, je njegova matična družba Deutsche Ausgleichsbank pod nadzorom pristojnega ministrstva, v njegovem nadzornem svetu pa prevladujejo predstavniki državnih organov.
(86)
Tretjič, Komisija ugotavlja, da je bila matična družba Deutsche Ausgleichsbank v času odločitve glede udeležbe subjekt javnega prava, ki je bil pod nadzorom zveznega ministrstva za notranje zadeve, njegov nadzorni svet pa so večinoma sestavljali predstavniki zveznih in deželnih ministrstev ter poslanci spodnjega doma zveznega parlamenta. Deutsche Ausgleichsbank ni pristojna za odobritev udeležb v drugih podjetjih, ne da bi predhodno pridobila soglasje ministrstva, pristojnega za nadzor, in nadzornega sveta. Zato je država preverjala poslovne odločitve gbb-ja tudi po njegovem preoblikovanju iz subjekta javnega prava v delniško družbo prek matične družbe.
(87)
Četrtič, Komisija navaja, da je Nemčija leta 2002 odobrila potrebne ukrepe v zvezi z nemškimi razvojnimi bankami (12). Ti potrebni ukrepi so upoštevni tudi za Deutsche Ausgleichsbank. Na podlagi potrebnih ukrepov morajo dejavnosti Deutsche Ausgleichsbank ostati omejene na spodbujanje ukrepov strukturne, ekonomske in socialne politike ter na javne storitve njenih javnopravnih lastnikov v skladu z javnim naročilom. Zato Komisija zastopa stališče, da je Deutsche Ausgleichsbank zaradi tega del javne uprave, posledično pa je mogoče vsa njena dejanja pripisati državi.
(88)
Petič, Komisija navaja, da se zdi, da tiha udeležba spada med naloge pospeševanja, kot je „financiranje srednje velikih podjetij“ (13).
(89)
Komisija je zato sklenila, da je ta ukrep mogoče pripisati državi.
(90)
Po mnenju Nemčije je tiha udeležba gbb-ja v podjetju Bike Systems (ukrep 1) potekala pod tržnimi pogoji. Tveganje tihe udeležbe je enako tveganju podrejenega posojila in ga je zato treba obravnavati kot posojilo z visokim tveganjem. V primeru stečaja ali likvidacije se tiha udeležba poplača šele potem, ko so bile poravnane vse druge obveznosti. Tveganje, povezano s tiho udeležbo, je torej večje od tveganja običajnega bančnega posojila za naložbo, ki je običajno zavarovano po pogojih banke. Povprečna višina veljavnih tržnih obrestnih mer za srednje- in dolgoročna posojila z običajnim zavarovanjem je v času odobritve ukrepa znašala 6,33 %. Nadomestilo za takšno udeležbo bi moralo biti zato precej večje, kot je ta obrestna mera.
(91)
Za udeležbo je bilo dogovorjeno fiksno nadomestilo v višini 8,75 % in spremenljivo, od dobička odvisno nadomestilo v višini 3,5 % (14). Dogovorjeno nadomestilo je tako višje od navedene referenčne obrestne mere.
(92)
Vendar je treba opozoriti, da se pri tem sklepanju predpostavlja, da Bike Systems lahko obnovi rentabilnost; Bike Systems je namreč pravkar sprejel načrt prestrukturiranja in se izognil stečaju. Prihodnost podjetja je bila nejasna, saj je bilo izvedeno le omejeno operativno prestrukturiranje. Glede na letno poročilo za leto 2001 je imelo podjetje v tem letu še vedno izgubo. Lastniški kapital je bil še vedno negativen, čeprav to zaradi skritih rezerv ni povzročilo stečaja. Bike Systems je zato treba obravnavati kot podjetje, ki je bilo v tistem času v težavah.
(93)
V zvezi s priporočilnim pismom (glej uvodno izjavo 62) Komisija najprej ugotavlja, da ta informacija v času prve odločbe še ni bila znana. Besedilo priporočilnega pisma je bilo predloženo šele med sodnim postopkom.
(94)
Glede na priporočilno pismo z dne 6. marca 2001 je bila Biria GmbH seznanjena s tiho udeležbo in se je zavezala, da bo upravljanje in financiranje podjetja Bike Systems v času veljavnosti te udeležbe potekalo tako, da bo podjetje lahko poravnavalo obveznosti, ki izhajajo iz tihe udeležbe.
(95)
Glede tega Komisija navaja naslednje.
(96)
V zvezi s finančno močjo matične družbe (porok) je Nemčija izjavila, da Biria GmbH v letu 2001 ni izkazala opaznega prometa, temveč je delovala le kot distributer za druge udeležence v skupini podjetij (15). Z vidika finančne uspešnosti (16) je podjetje za leto 1999 po odbitku davkov izkazalo skromen dobiček v višini 205 000 DEM, za leto 2000 pa čisto izgubo v višini 473 000 DEM.
(97)
Zaradi utrpelih izgub podjetja je bil lastniški kapital leta 1999 negativen. V letu 2000 je bil lastniški kapital pozitiven, česar pa ni mogoče pojasniti z uspešnim poslovanjem podjetja, temveč s prenosom dobička hčerinskega podjetja Sachsen Zweirad. (17) Komisija ugotavlja, da priporočilnega pisma ni izdalo podjetje iz iste skupine, ki bi bilo v solidnem finančnem položaju, temveč matična družba, ki je imela slabe rezultate.
(98)
Zato je Komisija sklenila, da bi bila Biria GmbH - ne glede na to, ali se formalno lahko opredeli kot podjetje v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 - sposobna izpolniti morebitne zahteve iz priporočilnega pisma glede tihe udeležbe v višini več kot 2 milijona EUR. Kot je bilo že omenjeno, je treba ugotoviti, da je dejansko mogoče knjigovodske rezultate za leto 2000 (pred izdajo priporočilnega pisma) pojasniti le s prenosom dobička hčerinskega podjetja, ne pa z uspešnim poslovanjem podjetja, in da bi bil lastniški kapital brez prenosa dobička negativen (vključno z vpisanim kapitalom in drugimi vrstami sredstev, kot so rezerve ali likvidna sredstva v bilanci). Zato ni jasno, kako bi lahko Biria GmbH preprečila morebiten stečaj podjetja Bike Systems. Posledično Komisija meni, da obravnavano priporočilno pismo dejansko nima nobene ekonomske vrednosti za odpravo težav podjetja Bike Systems in zato ne pomeni ustreznega zavarovanja, na podlagi katerega bi bilo mogoče zmanjšati nadomestilo, ki ga vlagatelj na trgu zahteva za tiho udeležbo.
(99)
Komisija je tako sklenila, da nadomestilo ni bilo sorazmerno tveganju in da tiha udeležba ni potekala pod tržnimi pogoji. Udeležba je za Bike Systems pomenila prednost, ki je podjetje na trgu ne bi bilo deležno.
(100)
Bike Systems, Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH proizvajajo kolesa. Ker se ta izdelek prodaja zunaj nemških meja, lahko ukrepi izkrivljajo konkurenco in negativno vplivajo na trgovino med državami članicami.
6.3 Ukrepa 2 in 3: Pomoč, domnevno dodeljena v okviru odobrenih programov pomoči
(101)
Jamstvo za podjetje Sachsen Zweirad GmbH za kredit za obratna sredstva v višini 5,6 milijona EUR (ukrep 2) in jamstvo za podjetje Biria za kredit za obratna sredstva v višini 24,875 milijona EUR (ukrep 3) sta bili dodeljeni na podlagi jamstvenih shem dežele Saške (18). Po tem odobrenem programu pomoči so jamstva za posojila v višini več kot 5 milijonov DEM (2,6 milijona EUR) za nove naložbe ter v posebnih primerih za dodatno financiranje naložb in zagotovitev obratnih sredstev dovoljena za zdrava podjetja. V izjemnih primerih je dovoljeno tudi financiranje konsolidacije in prestrukturiranja. Zagotovitev jamstev za prestrukturiranje velikega podjetja pa je treba ločeno priglasiti Komisiji.
(102)
Po besedah Nemčije so bili pogoji programa izpolnjeni, zaradi česar so jamstva v skladu s programom pomoči. Nemčija meni, da podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria v času zagotovitve jamstev nista bili podjetji v težavah. Jamstva so bila zagotovljena za zavarovanje posojil za obratna sredstva, kar je po programu pomoči tudi dovoljeno.
(103)
Komisija zanika združljivost jamstev s programom pomoči, na podlagi katerega so bila jamstva domnevno zagotovljena. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, Komisija, v nasprotju z mnenjem Nemčije, meni, da je bilo podjetje Sachsen Zweirad GmbH v času dodelitve jamstva marca 2003 podjetje v težavah in da enako velja tudi za podjetje Biria GmbH v času dodelitve jamstva decembra 2003. Zagotovitev jamstev za prestrukturiranje podjetja v težavah je treba ločeno priglasiti Komisiji.
(104)
Po mnenju Nemčije Sachsen Zweirad GmbH ne kaže znakov, značilnih za podjetje v težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. Komisija opozarja, da so značilni znaki podjetja v težavah, navedeni v točki 6 Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999, zgolj oporne točke za opredelitev, kdaj je podjetje mogoče obravnavati kot podjetje v težavah, ni pa jih mogoče razumeti kot pogoje, ki morajo biti kumulativno izpolnjeni. Sachsen Zweirad GmbH je imelo leta 2001 izgubo iz poslovanja v višini 1 274 000 EUR, leta 2002 pa izgubo v višini 733 000 EUR. Izgubo je v skladu s pogodbo o prenosu dobička in izgube prevzela matična družba Biria. Promet se je leta 2002 v primerjavi z letom 2001 zmanjšal.
(105)
Glede na letno poročilo za leto 2002 se je podjetje Sachsen Zweirad GmbH soočalo tudi z likvidnostnimi težavami. V letnem poročilu je izrecno navedeno, da so likvidnostne težave podjetja Sachsen Zweirad GmbH posledica visokih izdatkov za predfinanciranje zalog in rasti znotraj skupine. Po letnem poročilu je preživetje podjetja mogoče le ob pripravljenosti bank, da ohranijo ali prestrukturirajo obstoječe kreditne linije.
(106)
Nevarnost, da zasebne denarne ustanove ne bi podaljšale kreditov, po mnenju Nemčije ni obstajala. Vendar pa to ne spremeni dejstva, da je bilo likvidnostno stanje podjetja napeto. Glede na letno poročilo je bila večina kreditov veljavna manj kot pet let, kar pa za financiranje poslovnih dejavnosti nikakor ni ugodno in povečuje tveganja za podjetja. Kratkoročnost kreditov je poleg tega privedla do visokih plačil obresti (čeprav leta 2002 v primerjavi z letom 2001 nekoliko manjših), ki so predstavljala dodatno breme za likvidnost podjetja.
(107)
Zato je Komisija sklenila, da je treba podjetje Sachsen Zweirad GmbH v času dodelitve jamstva obravnavati kot podjetje v težavah, jamstvo pa temu primerno kot jamstvo za prestrukturiranje. Ker je treba dodelitev takšnega jamstva za velika podjetja ločeno priglasiti Komisiji, pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega je bilo jamstvo domnevno dodeljeno, niso izpolnjeni, jamstvo pa zato ne spada v okvir tega programa pomoči.
(108)
Biria je bila ustanovljena 1. oktobra 2003 z združitvijo (starega) Biria AG in hčerinskega podjetja Sachsen Zweirad GmbH.
(109)
Po mnenju Nemčije je treba podjetje Biria jasno ločevati od (starega) podjetja Biria AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH, saj je z združitvijo nastalo novo podjetje. Zato je treba vprašanje, ali je bilo podjetje v času zagotovitve jamstva, 9. decembra 2004, v težavah, presoditi na podlagi začetne bilance na novo združenega podjetja. Začetna bilanca kaže, da podjetja Biria GmbH ni mogoče obravnavati kot podjetja v težavah.
(110)
Komisija se s tem ne strinja. Novega združenega podjetja Biria GmbH ni mogoče obravnavati ločeno od prejšnjih podjetja Biria AG in Sachsen Zweirad GmbH, saj je nastalo z združitvijo obeh podjetij. V nasprotnem primeru bi se bilo z združitvijo gospodarskih subjektov ali ustanovitvijo novih podjetij enostavno izogniti opredelitvi podjetja kot podjetja v težavah. Nekdanja Biria AG je imela leta 2002 izgubo in tako kot Sachsen Zweirad GmbH likvidnostne težave. Biria GmbH je prevzela vse dolgove in obveznosti (starega) podjetja Biria AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH ima poleg tega enako premoženje in opravlja enako poslovno dejavnost kot (staro) podjetje Biria AG in Sachsen Zweirad GmbH. Komisija zato meni, da je Biria GmbH prevzela težave (starega) podjetja Biria AG in podjetja Sachsen Zweirad GmbH.
(111)
Podjetje Sachsen Zweirad GmbH je bilo po besedah Nemčije ob združitvi gospodarsko močnejše in ni bilo v težavah, zato ni mogoče samodejno domnevati, da je nova Biria GmbH podjetje v težavah. V nasprotju z navedbami Nemčije Komisija meni, da je bilo podjetje Sachsen Zweirad GmbH podjetje v težavah. Novo podjetje Biria GmbH je zato „podedovalo“ tudi težave podjetja Sachsen Zweirad GmbH.
(112)
Glede na letno poročilo za leto 2003 je skupina Biria nadaljevala svoje prestrukturiranje in reorganizacijo, ki sta se začela leta 2002 in sta vključevala reorganizacijo financiranja skupine. Na podlagi jamstva dežele Saške za posojilo v višini 24,875 milijona EUR je skupina Biria izdelala nov načrt za srednjeročno financiranje svojih dejavnosti. Novi načrt financiranja je predvideval tudi precejšnjo prilagoditev obrestnih mer in s tem zmanjšanje velikega bremena obresti.
(113)
Istočasno je sledila reorganizacija bank: tri banke so se bile pripravljene odpovedati terjatvam v višini 8 567 000 EUR - kar je predstavljalo precej več kot 50 % terjatev - v zameno za takojšnjo poravnavo preostalih terjatev. Zato je bilo posojilo, krito z 80-odstotnim jamstvom ukrepa 3, sestavljeno iz 8 milijonov EUR za odplačilo kredita za obratna sredstva, 7,45 milijona EUR kontokorentnega kredita in 9,425 milijona EUR za sezonske finančne potrebe.
(114)
Biria je imela torej v času dodelitve jamstva velike likvidnostne težave in je bila zato podjetje v težavah. To oceno podpira dejstvo, da so tri banke odstopile od financiranja dejavnosti podjetja Biria in bile celo pripravljene odpisati velik del terjatev v zameno za takojšnjo poravnavo preostalih terjatev. To kaže, da so banke resno dvomile, da lahko Biria poravna svoje dolgove in da je Biria rentabilno podjetje.
(115)
Nemčija temu ugovarja in trdi, da so se banke iz financiranja umaknile samo zaradi prenove poslovne strategije. Komisija ugotavlja, da so se banke verjetno odpovedale približno polovici neporavnanih terjatev. To je celo v primeru umika bank zaradi novih usmeritev v poslovni strategiji znak za to, da so kreditne ustanove menile, da popolno vračilo posojil ni verjetno.
(116)
Zato je Komisija sklenila, da je treba podjetje Biria v času dodelitve jamstva obravnavati kot podjetje v težavah, jamstvo pa temu primerno kot jamstvo za prestrukturiranje. Ker je treba dodelitev takšnega jamstva za velika podjetja ločeno priglasiti Komisiji, Biria pa je bila v času izdaje odločbe o dodelitvi pomoči veliko podjetje, pogoji odobrenega programa pomoči, na podlagi katerega je bilo jamstvo domnevno dodeljeno, niso izpolnjeni, zato jamstvo ne spada v okvir tega programa pomoči.
(117)
Jamstvi, ki ju je v okviru ukrepov 2 in 3 dodelila dežela Saška, tako izvirata iz državnih sredstev in ju je mogoče pripisati državi.
(118)
Poleg tega mora ukrep pomeniti prednost za upravičenca. Komisija meni, da obravnavani jamstvi pomenita neupravičeno prednost za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH (zdaj Biria AG).
(119)
Iz razlogov, prikazanih v točkah 2.2 in 3.2 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (19) (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo o poroštvih), izhaja, da je posojilojemalcu odobrena prednost, če za poroštvo ne plača tržne cene. V nekaterih primerih posojilojemalec kot podjetje v finančnih težavah ne bi našel finančne ustanove, ki bi mu bila pripravljena odobriti posojilo brez državnega poroštva.
(120)
V obravnavanem primeru so bila odobrena jamstva za posojila podjetju v težavah, pri čemer ni bilo predvideno, da se v korist poroka (države) oblikuje tržna cena za poroštvo.
(121)
V točki 3.2 Obvestila o poroštvih Komisija navaja štiri pogoje, ki morajo biti izpolnjeni, da lahko izključimo obstoj državne pomoči v obliki poroštva:
1.
posojilojemalec ni v finančnih težavah;
2.
obseg poroštva je mogoče pravilno določiti ob njegovi dodelitvi;
3.
poroštvo ne zajema več kot 80 % neodplačanega posojila;
4.
za poroštvo se plača tržno oblikovana cena.
(122)
Ob upoštevanju teh pogojev pri obravnavanem primeru Komisija najprej ugotavlja, da sta bili podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria v času odobritve jamstev podjetji v težavah.
(123)
Za jamstva niso bile izplačane premije, jamstva pa so bila odobrena za posojila podjetju v težavah. Že samo dejstvo, da za jamstva ni bila plačana tržna cena, nakazuje, da je bila podjetju Sachsen Zweirad GmbH oziroma Biria z ukrepi odobrena prednost. Jamstva, za katera se ne plača tržna premija, na trgu poslovnih strank ne obstajajo. To velja še toliko bolj, če govorimo o jamstvih za podjetja v težavah, ki svojih posojil morebiti ne bodo sposobna odplačati.
(124)
Ob upoštevanju logike, ki izhaja iz Obvestila o poroštvih, lahko ugotovimo, da gre pri jamstvu za državno pomoč.
(125)
Komisija je zato sklenila, da jamstvi za podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH (zdaj Biria AG) pomenita prednost, saj ti podjetji takih jamstev na trgu ne bi dobili pod enakimi pogoji.
(126)
Iz istih razlogov, kot so bili prikazani že v uvodni izjavi 100, ukrepa 2 in 3 izkrivljata konkurenco in ovirata trgovino.
6.4 Sklep o obstoju pomoči
(127)
Zato je Komisija sklenila, da predstavljajo tiha udeležba in obe jamstvi državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU ter da jamstvi nista bili zagotovljeni v skladu z odobrenim programom pomoči. Ukrepi 1, 2 in 3 pomenijo torej novo pomoč in jih je treba temu primerno oceniti.
6.5 Izračun elementa pomoči
(128)
V skladu s točko 4.1 Obvestila o poroštvih se šteje, da posamezno poroštvo oziroma poroštvena shema, kadar ni skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, vsebuje državno pomoč. Element državne pomoči je treba zato številčno ovrednotiti, da se ugotovi, ali je pomoč morda skladna v okviru posameznih izjem za državno pomoč. Zato mora Komisija pred preverjanjem skladnosti pomoči najprej izračunati element pomoči.
(129)
V Obvestilu o poroštvih je Komisija določila splošna načela za izračun elementa pomoči.
(130)
Po mnenju Komisije lahko državno poroštvo načeloma pomeni pomoč do skupnega zneska zadevnega posojila, če si upravičenec sam ne more zagotoviti dostopa do finančnih trgov (glej točki 2.2 in 4.1(a) Obvestila o poroštvih).
(131)
Pravila za izračun elementa pomoči so navedena v točkah 4.1 (Splošno), 4.2 (Element pomoči v posameznih poroštvih) in 4.4 (Element pomoči v poroštvenih shemah) Obvestila o poroštvih. Komisija v nadaljevanju uporabi ta pravila pri obravnavanem primeru.
(132)
V skladu s točko 4.2 Obvestila o poroštvih se, če ni na voljo tržne premije, primerjajo skupni stroški financiranja posojila na trgu s poroštvom in posojila brez poroštva (to pomeni, da je treba obrestno mero za podobno posojilo brez poroštva primerjati z obrestno mero s pribitkom poroštvene premije za posojilo z državnim poroštvom).
(133)
V številnih primerih take tržne obrestne mere ni na voljo. Zato je Komisija v Obvestilu o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj razvila metodo, ki se lahko iz razlogov, pojasnjenih v točki 4.2 Obvestila o poroštvih, uporabi kot približek za tržno obrestno mero.
(134)
V skladu z Obvestilom o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 Komisija določa referenčne obrestne mere, ki naj bi odražale povprečno višino na trgu uporabljanih obrestnih mer za srednje- in dolgoročna posojila z običajnimi zavarovanji. Dalje je v Obvestilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 navedeno, da je ta referenčna obrestna mera najnižja mera, ki jo je v primerih velikega tveganja (na primer pri podjetju v težavah ali če ni zagotovljenega zavarovanja, ki ga običajno zahtevajo banke) mogoče dvigniti. V takih primerih lahko pribitek znaša 400 baznih točk ali več. Iz Obvestila o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 pa ni razvidno, ali se lahko pribitki na tveganje zaradi upoštevanja različnih tveganj seštevajo. Tako seštevanje ni izključeno, toda Komisija mora v sklepu upravičiti uporabljeno metodo za seštevanje različnih pribitkov na tveganje, pri tem pa se mora opirati na analizo metod, uporabljanih na finančnih trgih (20).
(135)
Leta 2004 je družba Deloitte & Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH opravila študijo (v nadaljnjem besedilu: študija) za Generalni direktorat za konkurenco Evropske komisije. V študiji (21) so bili na podlagi praktičnih raziskav med drugim prikazani pribitki na tveganje, ki jih je bilo mogoče opaziti na trgu za podjetja iz različnih kategorij tveganja in transakcije z različnimi zavarovanji. Iz študije je nedvoumno mogoče razbrati, da so različni vidiki tveganja (kreditna sposobnost posojilojemalca, zavarovanja) izraženi z različnimi pribitki na izhodiščno obrestno mero.
(136)
Na podlagi te študije je Komisija v Sporočilu o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (22) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008) še podrobneje določila svoj pristop za izračun elementa pomoči pri zadevnih posojilih. V Sporočilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 je prikazan pristop, uporabljen v študiji: izhodiščna obrestna mera se glede na kreditno sposobnost podjetja in predložena zavarovanja poveča za ustrezne pribitke.
(137)
Komisija še meni, da je določitev elementa pomoči pri ukrepih, ki so predmet presoje, povezana z načrtom pomoči. V skladu s sodno prakso Sodišča ni sporno, da je treba na vprašanje, ali posamezna pomoč pomeni državno pomoč v smislu Pogodbe, odgovoriti na podlagi objektivnih dejstev, ki se presojajo na dan, ko Komisija sprejme odločbo (23).
(138)
Posledično Komisija zastopa stališče, da je Sporočilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 primerna podlaga za izračun elementa pomoči, zato bo v nadaljevanju element pomoči pri obravnavanih ukrepih presojala v skladu s tem sporočilom.
(139)
Element pomoči tihe udeležbe po mnenju Komisije izhaja iz razlike med nadomestilom, ki bi ga Bike Systems moral plačati za tiho udeležbo na prostem trgu, in dejansko plačanim nadomestilom. Ker je bil Bike Systems v času zagotovitve tihe udeležbe podjetje v težavah in ker je bilo s tem povezano tveganje veliko, lahko element pomoči znaša tudi do 100 % tihe udeležbe, saj takšne udeležbe verjetno ne bi izvedel noben tržno usmerjen vlagatelj (24).
(140)
Komisija meni, da tiha udeležba ni posojilo, lahko pa jo primerjamo s posojilom posebej velikega tveganja, saj je tiha udeležba v primeru stečaja podrejena vsem drugim terjatvam, vključno s podrejenimi posojili.
(141)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 92, je treba stanje podjetja Bike Systems, ki je ravno končalo stečajni postopek, po mnenju Komisije obravnavati kot negotovo. Prihodnost podjetja je bila nejasna, saj je bilo izvedeno le omejeno operativno prestrukturiranje. Kot pojasnjuje uvodna izjava 92, je zato podjetje treba obravnavati kot podjetje v težavah. Poleg tega za tiho udeležbo ni bilo zagotovljenih zavarovanj, kar poveča tveganje neplačila. Zato Komisija meni, da je treba jamstvo obravnavati kot „slabo“ zavarovano transakcijo v smislu Sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008. Poleg pomanjkanja zavarovanj je tiha udeležba v primeru stečaja podrejena tudi vsem drugim posojilom, kar pa tveganje neplačila še dodatno poveča. Po mnenju Komisije je treba zadnje navedeno okoliščino upoštevati kot dodatni dejavnik tveganja ob pomanjkanju ustreznih zavarovanj, kajti s slabim zavarovanjem se poveča tveganje, da v primeru plačilne nesposobnosti posojilojemalca terjatev upnika v okviru poplačila dolgov iz zavarovanj ni mogoče neposredno poravnati, podrejenost terjatev pa pomeni, da je upnik podrejenih terjatev v primeru stečaja upravičen do poravnave šele za drugimi upniki, zato verjetno ne bo dobil ničesar.
(142)
Po mnenju Komisije je treba podjetje Bike Systems uvrstiti v kategorijo podjetij s „slabo“ kreditno sposobnostjo, saj je bilo v času odobritve ukrepa podjetje v težavah. V Sporočilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 je določeno, da se za podjetja iz te kategorije kreditne sposobnosti in s slabim zavarovanjem lahko zahteva pribitek do 1 000 baznih točk, da se izključi obstoj pomoči. Komisija meni, da je mogoče zaradi pomanjkanja zavarovanj in nizke bonitetne stopnje tihe udeležbe upravičiti pribitek v višini 1 000 baznih točk.
(143)
Tako element pomoči tihe udeležbe ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 1 000 baznih točk in nadomestilom, ki ga je treba plačati za tiho udeležbo.
(144)
Komisija še meni, da je mogoče pri izračunu elementa pomoči spremenljivo nadomestilo v višini 3,5 % upoštevati samo delno, saj je to nadomestilo odvisno od dobička. Podjetje je bilo v slabem položaju, saj so bili obeti za dobiček zelo nejasni. Zato Komisija meni, da se lahko upošteva samo 50 % spremenljivega nadomestila, to je 1,75 %. Kot dejansko nadomestilo pri izračunu elementa pomoči bi bilo torej treba upoštevati fiksno obrestno mero 8,75 % in 50 % spremenljivega nadomestila v višini 3,5 %, kar ustreza skupnemu nadomestilu v višini 10,5 %. Element pomoči je tako enak razliki med referenčno obrestno mero plus 1 000 baznih točk in nadomestilom v višini 10,5 %.
(145)
Jamstvi v okviru ukrepov 2 in 3 sta podjetjema Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH omogočili pridobitev ugodnejših finančnih pogojev za posojila, kot so običajno na voljo na finančnih trgih. Element pomoči teh jamstev ustreza razliki med obrestno mero, ki bi jo Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH morala plačati za posojilo pod tržnimi pogoji (to je brez jamstva), in obrestno mero, ki je bila dejansko določena za zagotovljeno posojilo. Ta razlika bi morala ustrezati premiji, ki bi jo za ti jamstvi zahteval tržno usmerjeni porok. Ker sta bila Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH v času dodelitve jamstev in ustreznih posojil v težavah, lahko element pomoči znaša do 100 % jamstev, saj noben posojilodajalec ne bi dodelil posojil brez jamstev (25).
(146)
Pri posojilu in jamstvu za Sachsen Zweirad GmbH je bilo po mnenju Komisije zaradi izredno nizkih zavarovanj prisotno dodatno tveganje. Jamstvo za posojilo za Sachsen Zweirad GmbH je bilo zavarovano samo z absolutnim jamstvom podjetij skupine. Ekonomska vrednost takšnega absolutnega jamstva je zelo majhna. Zato Komisija meni, da je treba jamstvo obravnavati kot „slabo“ zavarovano transakcijo v smislu Sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008.
(147)
V zvezi s posojilom in jamstvom za podjetje Biria GmbH so imela za to zagotovljena zavarovanja višjo ekonomsko vrednost kot zavarovanja, zagotovljena za jamstvo za Sachsen Zweirad GmbH. Kljub temu pa so bila zavarovanja še vedno nižja od običajno zahtevanih zavarovanj. Jamstvo za podjetje Biria GmbH je zavarovano z nadrejenim osnovnim dolgom na premoženje podjetja Bike Systems v višini 15 milijonov EUR. Vendar pa je osnovni dolg podrejen drugemu posojilu v višini 2 milijona EUR. Ta nadrejeni osnovni dolg tako pokriva samo nekaj več kot 50 % celotnega zneska posojil. Vendar ni na voljo nobenih pokazateljev za to, kakšna bi bila primerna likvidacijska vrednost osnovnega dolga. Druge vrste zavarovanja - osnovni dolgovi, odstopi terjatev, odstop blaga, ki je v lasti podjetij skupine, in absolutno jamstvo lastnika podjetja Biria GmbH - so imela majhno ekonomsko vrednost. Ne glede na zagotovljena zavarovanja je treba jamstvo po mnenju Komisije obravnavati kot „slabo“ zavarovano transakcijo v smislu Sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008.
(148)
Kot je prikazano zgoraj, sta bili podjetji Biria GmbH in Sachsen Zweirad GmbH na dan odobritve jamstev podjetji v težavah, tako da ju je treba uvrstiti v kategorijo podjetij s „slabo“ kreditno sposobnostjo. V skladu s Sporočilom o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 lahko pri tej oceni kreditne sposobnosti, če se obstoj državne pomoči izključi, uporabljeni pribitek v primeru slabih zavarovanj znaša do 1 000 baznih točk. Po mnenju Komisije je mogoče za Sachsen Zweirad GmbH zaradi slabih zavarovanj upravičiti pribitek v višini 800 baznih točk. Biria GmbH je zagotovila nekoliko boljša zavarovanja. Zato je mogoče upravičiti pribitek v višini 700 baznih točk. V primerjavi s tiho udeležbo je mogoče nižji pribitek pri obeh podjetjih pojasniti z nizko bonitetno stopnjo udeležbe.
(149)
Element pomoči jamstva za Sachsen Zweirad GmbH (ukrep 2) ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 800 baznih točk in skupnimi stroški financiranja posojila (obrestna mera za posojilo plus morebitne premije za jamstvo), s katerimi je bilo zagotovljeno zavarovano posojilo.
(150)
Element pomoči jamstva za Biria GmbH (ukrep 3) ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 700 baznih točk in skupnimi stroški financiranja posojila (obrestna mera za posojilo plus morebitne premije za jamstvo), s katerimi je bilo zagotovljeno zavarovano posojilo.
6.6 Izjeme po členu 107(2) in (3) PDEU
(151)
V členu 107(2) in (3) PDEU so navedene izjeme od splošne prepovedi državnih pomoči iz odstavka 1 tega člena.
(152)
Izjeme iz člena 107(2) PDEU v tem primeru niso uporabne, saj ukrepi pomoči niso niti socialnega značaja niti niso bili dodeljeni posameznim porabnikom; prav tako niso namenjeni odstranitvi škode, nastale zaradi naravnih nesreč ali izjemnih okoliščin, prav tako pa niso bili dodeljeni območjem Zvezne republike Nemčije, prizadetim zaradi delitve Nemčije.
(153)
Prav tako ne veljajo izjeme, predvidene v členu 107(3)(b) in (d) PDEU. Te izjeme se nanašajo na pomoč za pomembnejše projekte skupnega interesa ter na spodbujanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine.
(154)
Tako ostanejo izjeme, predvidene v členu 107(3)(a) in (c) PDEU, ter izjeme iz smernic Skupnosti, ki na tem členu temeljijo.
(155)
Prvič, Komisija ugotavlja, da ima Bike Systems sedež v regiji prejemnici pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, ki je upravičena do regionalnih pomoči. Vendar pa Nemčija kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila s sprožitvijo formalnega postopka preiskave, ni posredovala informacij o tem, da so pogoji za dodelitev regionalnih pomoči, kot je to določeno v Smernicah o državni regionalni pomoči (26), izpolnjeni.
(156)
Nadaljnje izjeme so navedene v Smernicah Skupnosti. Ker je bila pomoč dodeljena marca 2001, veljajo Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999. Komisija nima informacij o tem, da je na podlagi teh smernic pomoč mogoče obravnavati kot združljivo s PDEU. Dodelitev pomoči za prestrukturiranje je v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 odvisna od izvedbe zdravega načrta za prestrukturiranje, pri čemer se je treba izogniti nesorazmernemu izkrivljanju konkurence, pomoč pa je treba ohraniti na najnižji možni ravni. Kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila ob sprožitvi postopka preiskave, Nemčija ni predložila informacij o tem, da so ti pogoji izpolnjeni. Zato Komisija sklepa, da pogoji Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 niso izpolnjeni.
(157)
Poleg tega za zadevni ukrep ne veljajo nobene druge smernice in uredbe, ki urejajo pomoč za raziskave in razvoj, okolje, majhna in srednje velika podjetja, zaposlovanje in izobraževanje ali tvegani kapital. Ker ukrep ni namenjen cilju skupnega interesa, pomeni pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva s PDEU.
(158)
Komisija ugotavlja, da imata podjetji Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH sedež v regiji prejemnici pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU. Vendar pa določbe o izjemah v tem členu in regionalne določbe iz člena 107(3)(c) PDEU ne veljajo, saj sta bila Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH podjetji v težavah, ukrepi pomoči pa niso bili namenjeni gospodarskemu razvoju določene regije.
(159)
Komisija ugotavlja, da veljajo samo Smernice Skupnosti o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Ker sta bili pomoči dodeljeni marca in decembra 2003, veljajo Smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999.
(160)
Dodelitev pomoči je odvisna od izvedbe načrta prestrukturiranja, ki mora biti čim krajša in ki obnovi dolgoročno rentabilnost podjetja v ustreznem roku na podlagi realnih predpostavk v zvezi s prihodnjimi pogoji delovanja. Kljub dvomu, ki ga je Komisija izrazila pri sprožitvi postopka preiskave, Nemčija ni predložila informacij o tem, da sta bili jamstvi dodeljeni na podlagi zdravega načrta za prestrukturiranje, ki bi obnovil rentabilnost skupine.
(161)
Treba je sprejeti tudi ukrepe za zmanjšanje negativnih učinkov pomoči na konkurente. Večinoma to pomeni omejitev prisotnosti podjetij na trgu ali trgih po koncu prestrukturiranja. Komisija ni prejela podatkov o zadevnem trgu in deležu skupine Biria na tem trgu. Prav tako ni prejela podatkov o morebitnih kompenzacijskih ukrepih za omejitev prisotnosti podjetja na trgu. Nasprotno, zdi se, da se je skupina Biria s prevzemom podjetij Checker Pig in Bike Systems leta 2001 razširila.
(162)
Znesek pomoči mora biti v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 omejen na najnižjo mero, potrebno za prestrukturiranje, ob upoštevanju razpoložljivih finančnih sredstev podjetja in njegovih lastnikov. Poleg tega mora prejemnik pomoči k prestrukturiranju prispevati veliko lastnih sredstev ali pa sredstva, pridobljena z zunanjim financiranjem pod tržnimi pogoji. Ker pomoč ni bila dodeljena na podlagi načrta za prestrukturiranje, Komisija nima podatkov o prispevku prejemnika pomoči in o tem, ali je bila pomoč omejena na najnižjo mero.
(163)
V skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 se lahko pomoč za prestrukturiranje dodeli samo enkrat. Če je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za prestrukturiranje in je od konca prestrukturiranja minilo manj kot 10 let, Komisija dodelitev druge pomoči za prestrukturiranje praviloma odobri samo v izrednih in nepredvidljivih okoliščinah.
(164)
Sachsen Zweirad GmbH je aprila 1996 in marca 1998 prejel pomoč za prestrukturiranje v obliki javne udeležbe v skupni vrednosti 1 278 200 EUR na podlagi odobrenega programa pomoči. Ker je od konca prestrukturiranja podjetja Sachsen Zweirad GmbH minilo manj kot 10 let in ker Komisija ni seznanjena z izrednimi ali nepredvidljivimi okoliščinami, načelo enkratnosti pomoči pri zagotovitvi obeh jamstev ni bilo upoštevano.
(165)
Zato Komisija sklepa, da pogoji Smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 niso izpolnjeni.
(166)
Poleg tega po mnenju Komisije za ukrepa 2 in 3 ne veljajo nobene druge smernice in uredbe Skupnosti, ki urejajo pomoč za raziskave in razvoj, okolje, majhna in srednje velika podjetja, zaposlovanje in izobraževanje ali tvegani kapital. Ker ukrepa nista namenjena cilju skupnega interesa, pomenita pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva s PDEU.
VII. SKLEPNA UGOTOVITEV
(167)
Komisija je zato sklenila, da pomenijo udeležba gbb-ja v podjetju Bike Systems v višini 1 070 732 EUR, 80-odstotno jamstvo za posojilo za Sachsen Zweirad GmbH v višini 5,6 milijona EUR in 80-odstotno jamstvo za posojilo za podjetje Biria GmbH (pozneje Biria AG) v višini 24 875 000 EUR državne pomoči in da ne izpolnjujejo pogojev za združljivost z notranjim trgom.
(168)
V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 je Komisija načeloma dolžna zahtevati, da se upravičencu naloži vračilo te pomoči, nezdružljive z notranjim trgom -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Državna pomoč Nemčije v korist Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (zdaj MB System), Sachsen Zweirad GmbH in Biria GmbH (pozneje Biria AG in zdaj MB Immobilien) ni združljiva z notranjim trgom. Pomoč vključuje naslednje ukrepe:
(a)
ukrep 1: tiha udeležba v podjetju Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (zdaj MB System) v višini 2 070 732 EUR. Element pomoči ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 1 000 baznih točk in nadomestilom za tiho udeležbo (fiksno obrestno mero plus 50 % spremenljivega nadomestila);
(b)
ukrep 2: jamstvo v višini 4 480 000 EUR za Sachsen Zweirad GmbH (pozneje podjetje Biria AG, zdaj MB Immobilien). Element pomoči ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 800 baznih točk in skupnimi stroški financiranja posojila (obrestna mera za posojilo plus morebitne premije za jamstvo), s katerimi je bilo posojilo zagotovljeno;
(c)
ukrep 3: jamstvo v višini 19 900 000 EUR za podjetje Biria GmbH (pozneje podjetje Biria AG, zdaj MB Immobilien). Element pomoči ustreza razliki med referenčno obrestno mero plus 700 baznih točk in skupnimi stroški financiranja posojila (obrestna mera za posojilo plus morebitne premije za jamstvo), s katerimi je bilo posojilo zagotovljeno.
Člen 2
1. Nemčija od upravičenih podjetij zahteva vračilo pomoči iz člena 1.
2. Izterjava se izvede nemudoma v skladu z nacionalnimi postopki, če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito izvajanje tega sklepa.
3. Pomoč, ki se vrne, vključuje obresti od datuma, ko je bila pomoč dodeljena upravičenemu podjetju, do datuma vračila pomoči.
4. Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu z določbami iz poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (27).
5. Nemčija od datuma prejetja uradnega obvestila o tem sklepu prekliče vsa neizplačana plačila pomoči iz člena 1.
Člen 3
1. Vračilo pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.
2. Nemčija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma prejetja uradnega obvestila o tem sklepu.
Člen 4
1. V dveh mesecih od prejetja uradnega obvestila o tem sklepu predloži Nemčija Komisiji naslednje informacije:
(a)
skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga mora izterjati od upravičenca;
(b)
natančen opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;
(c)
dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenih podjetij zahtevalo vračilo pomoči.
2. Nemčija obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz člena 1 ne konča. Nemčija na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki so jih upravičena podjetja že povrnila.
Člen 5
Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.
V Bruslju, 14. decembra 2010