PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1030/2010
ze dne 17. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1467/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Výše uloženého cla dosahovala 22,9 % odpovídajících 184 EUR/t u dovozu z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“).
(2)
Po přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení Rada nařízení (ES) č. 1467/2004 změnila nařízením (ES) č. 2167/2005 (3).
2. Žádost o přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 13. května 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal výbor Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PET v Unii.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti vycházela z předpokladu, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Dne 18. srpna 2009 proto Komise oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení (5) (dále jen „oznámení o zahájení“).
3. Paralelní řízení
(6)
Je třeba uvést, že dne 3. září 2009 Komise rovněž oznámila zahájení antidumpingového řízení (6) podle článku 5 základního nařízení a antisubvenčního řízení (7) podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), v souvislosti s dovozem některých PET pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů.
(7)
Nařízením (EU) č. 857/2010 vyhlášeným dne 29. září 2010 (9) Rada uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Ve stejné době Komise zastavila antidumpingové řízení (10).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(8)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a jejich sdružení, vyvážející výrobce a zástupce dotčené vyvážející země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(12)
Čtrnáct výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Vzhledem k tomu, že pouze dva vyvážející výrobci z Číny předložili požadované informace, bylo nezbytné vybrat vzorek.
(14)
Pouze jeden dovozní zástupce poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Proto nebyl nutný výběr vzorku, pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(15)
Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem, kdo se přihlásili ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Dotazníky byly rovněž zaslány známým výrobcům v USA (dále jen „zamýšlená srovnatelná země“).
(16)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku, sedmi uživatelů v Unii, tří dodavatelů surovin a dvou výrobců v USA. Kromě toho sedm spolupracujících výrobců v Unii zaslalo požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy. Odpovědi na dotazník však neposkytli vyvážející výrobci z Číny.
(17)
V průběhu šetření neměl jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku možnost poskytnout všechny požadované údaje, a proto musel být vzorek zmenšen na čtyři výrobce, představující 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
Novapet SA, Španělsko,
-
Equipolymers srl, Itálie,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,
-
UAB Neo Group, Litva;
b)
uživatelé v Unii
-
Puccetti, Itálie;
c)
výrobci v USA
-
M&G Polymers USA, LLC, USA,
-
StarPet Inc., USA.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. polyethylentereftalát s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházející z ČLR.
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo zjištění původního šetření o tom, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu jejich země a ve třetích zemích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobním odvětvím v Unii, mají stejné fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
Jak je uvedeno výše, nebylo nutné uplatnit výběr vzorku, pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR.
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(23)
Vzhledem k tomu, že objem dovozu z ČLR do Unie není významný, není základem pro reprezentativní zjištění dumpingu. Proto nebyl výpočet dumpingu uskutečněn na základě vývozních cen z ČLR a šetření se soustředilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu a údajích obsažených v žádosti o přezkum.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami při vývozu do třetích zemí
(25)
Protože žádný vyvážející výrobce z ČLR nespolupracoval, prodejní ceny na domácím trhu ve třetí zemi s tržním hospodářstvím byly srovnány s vývozními cenami při vývozu z ČLR do třetích zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(26)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení byl vyjádřen záměr použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření. Proto se USA považují za vhodnou srovnatelnou zemi.
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(29)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Nejprve bylo u každého z obou spolupracujících vyvážejících výrobců z USA stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej obou výrobců z USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní.
(31)
Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(32)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
(33)
Jak je uvedeno výše, objem dovozu není významný a vyvážející výrobci z ČLR nespolupracují, a proto byla vývozní cena zkoumána na základě údajů dostupných ve vývozní statistice ČLR týkající se množství a hodnoty vývozu z ČLR na její tři nejdůležitější vývozní trhy (Japonsko, Ukrajina, Spojené státy americké), neboť to je nejspolehlivější údaj dostupný v souladu s článkem 18 základního nařízení. Vývoz na tyto trhy představuje přibližně 50 % vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR.
(34)
Údaje z vývozní statistiky ČLR ukázaly, že vývozní ceny při vývozu do výše uvedených třetích zemí jsou nižší, než je stanovená běžná hodnota pro ČLR. Šetřením se ve skutečnosti zjistilo, že celkově byl tento cenový rozdíl v období přezkumného šetření v rozpětí mezi 14 % a 38 %. To ukazuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu při vývozu do Unie, pokud by opatření byla zrušena.
3.2 Volné kapacity
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobě a kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(36)
Podle dostupných údajů a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné informace svědčící o opaku, vzrostla výrobní kapacita v ČLR za posuzované období o 16 %. Během období přezkumného šetření byla míra využití kapacity přibližně 72 %. Volná kapacita byla proto značná a činila více než 700 000 tun. Aktivováním této volné kapacity by čínská výroba mohla uspokojit až 23 % spotřeby v Unii.
(37)
Protože se navíc předpokládá, že výrobní kapacita v ČLR poroste rychleji než domácí poptávka, očekává se, že velká část zvýšené výroby bude určena na vývoz.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(38)
Vzhledem k tomu, že ceny při vývozu výrobku, který je předmětem šetření, na hlavní vývozní trhy pro ČLR jsou nižší než běžná hodnota stanovená během období přezkumného šetření, a vzhledem k rostoucí volné kapacitě je pravděpodobné, že by se objem vývozu z ČLR do EU zvýšil, pokud by platnost opatření skončila.
(39)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by byla opatření zrušena.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 17 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci, a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(41)
Z těchto 17 výrobců jich při šetření 12 plně spolupracovalo. Bylo zjištěno, že těchto 12 výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Těchto 12 spolupracujících výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a je tudíž dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“. Zbývající výrobci v Unii jsou dále označováni jako „další výrobci v Unii“. Tito další výrobci v Unii podnět aktivně nepodpořili, ale ani ho neodmítli.
(42)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na následujících dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, na základě posouzení podkladů doručených výrobci, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál a investice) byla provedena pro výrobce v Unii zařazené do vzorku na základě jimi dodaných podkladů.
(43)
Je třeba poznamenat, že trh PET v EU je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo EU. Trh prochází procesem konsolidace s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Například byly od roku 2009 zavřeny výrobní závody PET společnosti Tergal Fibers (Francie), Invista (Německo) a Artenius (Spojené království), zatímco společnost Indorama převzala bývalé závody společnosti Eastman ve Spojeném království a Nizozemsku.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(44)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.
(45)
Spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii vzrostla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 11 %. Konkrétně zřejmá poptávka vzrostla v roce 2007 o 8 %, mírně se snížila mezi lety 2007 a 2008 (o 2 procentní body) a vzrostla o dalších 5 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba EU (v tunách)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Index (2006 = 100)
100
108
106
111
Zdroj: Odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a žádost o přezkum.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Čínské lidové republiky
(46)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU zůstal poměrně nízký a dokonce se během posuzovaného období snížil. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 13 483 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 0,4 %. Ceny dovozu z ČLR zůstaly mezi lety 2006 a 2008 na stejné úrovni a poté se v období přezkumného šetření výrazně snížily na 897 EUR za tunu na úrovni CIF, tj. o 12 procentních bodů vůči cenám v roce 2008.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
16 425
20 159
18 001
13 483
Index (2006 = 100)
100
123
110
82
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 011
1 008
1 020
897
Index (2006 = 100)
100
100
101
89
Zdroj: Eurostat.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
a) Dovoz z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů
(47)
Jak je uvedeno výše v 6. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, antidumpingové a antisubvenční řízení týkající se dovozu PET z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů probíhala zároveň se současným přezkumem.
(48)
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů do EU v posuzovaném období výrazně vzrostl a v období přezkumného šetření dosáhl 304 202 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 10,2 %. Ceny tohoto dovozu byly dokonce nižší než ceny dovozu z ČLR.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (v tunách)
55 939
67 067
218 248
304 202
Index (2006 = 100)
100
120
390
544
Podíl dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů na trhu
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 030
1 023
1 015
882
Zdroj: Eurostat.
b) Dovoz z Korejské republiky
(49)
Korejská republika podléhá antidumpingovému clu od roku 2000. Dvě korejské společnosti podléhají nulovému antidumpingovému clu a šetřením bylo zjištěno, že dovoz z Korejské republiky zůstal na vysoké úrovni a v posuzovaném období výrazně vzrostl. Korejský dovoz se zvýšil o téměř 150 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření a odpovídající podíl na trhu se zvýšil z 3,5 % v roce 2006 na 7,7 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Jižní Koreje (v tunách)
94 023
130 994
177 341
231 107
Index (2006 = 100)
100
139
189
246
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 084
1 071
1 063
914
Zdroj: Eurostat.
(50)
Průměrná cena korejského dovozu se obecně udržela mírně pod úrovní průměrných cen výrobců v Unii. Korejské ceny však byly vyšší než průměrné ceny ČLR.
c) Dovoz z jiných třetích zemí, které nejsou uvedeny výše
(51)
Objem dovozu dotčeného výrobku z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období mírně zvýšil a v období přezkumného šetření dosáhl 428 396 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 14,3 %. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou vyšší než ceny ČLR a zemí dotčených řízením, které probíhá zároveň, a jsou rovněž vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
337 036
407 253
344 626
428 396
Index (2006 = 100)
100
121
102
127
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 159
1 127
1 135
978
Zdroj: Eurostat.
(52)
Z výše uvedených skutečností je možné vyvodit, že dovoz z jiných třetích zemí neměl negativní vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(53)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(54)
Výroba v Unii klesla o 4 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji vzrostla o 5 % v roce 2007 na přibližně 2 570 000 tun, avšak výrazně poklesla o 10 procentních bodů v roce 2008 oproti roku 2007 a mírně vzrostla o 1 procentní bod mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhla přibližně 2 300 000 tun.
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Index (2006 = 100)
100
105
95
96
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 15 %. Konkrétně se v roce 2007 zvýšila o 1 % a poté o dalších 5 procentních bodů v roce 2008 a dokonce o dalších 9 procentních bodů v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Index (2006 = 100)
100
101
106
115
Využití kapacity
83 %
87 %
75 %
69 %
Index (2006 = 100)
100
105
90
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(56)
Míra využití kapacity činila 83 % v roce 2006, v roce 2007 vzrostla na 87 %, avšak v roce 2008 klesla na 75 % a na pouhých 69 % v období přezkumného šetření. Pokles míry využití v roce 2008 a v období přezkumného šetření odráží sníženou výrobu a zvýšenou výrobní kapacitu v tomto období.
c) Objem prodeje
(57)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie mírně poklesl v průběhu posuzovaného období. V roce 2007 prodej vzrostl o 5 %, avšak v následujícím roce poklesl mírně pod úroveň roku 2006 a v období přezkumného šetření byl o 3 % nižší než v roce 2006 a činil přibližně 2 100 000 tun. S ohledem na omezený objem zásob vývoj prodeje těsně odráží vývoj výroby.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej v EU (v tunách)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Index (2006 = 100)
100
105
99
97
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(58)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 10 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl z 85 % v roce 2006 na 75 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta podílu na trhu odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 3 % v posuzovaném období. Je třeba uvést, že tento klesající trend byl zjištěn též u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobců v Unii na trhu
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
94
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(59)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 11 % snížil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie o 3 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 10 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii nemohli mít prospěch z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(60)
Míra zaměstnanosti výrobců v Unii vykazuje pokles o 15 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně počet zaměstnaných osob poklesl výrazně z 2 400 v roce 2006 na 2 100 v roce 2007, tj. o 13 %, a v roce 2008 i v období přezkumného šetření se udržel přibližně na této úrovni. Propad v roce 2007 je odrazem restrukturalizační snahy vyvíjené řadou výrobců v EU.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost (osoby)
2 410
2 100
2 060
2 057
Index (2006 = 100)
100
87
85
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
g) Produktivita
(61)
Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí to o zvýšené účinnosti výrobců v Unii. To je obzvláště zřejmé v roce 2007, kdy výroba vzrostla a míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 21 % vyšší než v roce 2006.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
1 013
1 224
1 130
1 137
Index (2006 = 100)
100
121
112
112
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(62)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se na trhu Unie udržely v letech 2006 až 2008 na stejné úrovni přibližně 1 100 EUR za tunu. V období přezkumného šetření roční průměrná prodejní cena poklesla o 12 % a dosáhla 977 EUR za tunu. Roční průměrná prodejní cena neodráží měsíční ani denní cenové výkyvy PET na evropském (a světovém) trhu, ale je považována za dostačující pro zachycení trendu během posuzovaného období. Prodejní ceny PET zpravidla kopírují cenové trendy hlavních surovin (zejména přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG)), neboť tyto suroviny představují až 80 % celkových nákladů PET.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
1 110
1 105
1 111
977
Index (2006 = 100)
100
100
100
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(63)
Je třeba připomenout, že z důvodů v současnosti velmi nízkého objemu dovozu PET z ČLR nebyl proveden výpočet dumpingu. Jak je však uvedeno v 39. bodě odůvodnění, pravděpodobnost obnovení dumpingu byla stanovena na základě cen při dovozu do třetích zemí a přebytečné kapacity. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingu, je třeba připomenout, že po uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz z ČLR výrobní odvětví Unie čelilo subvencovanému dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů, což vedlo k uložení prozatímních vyrovnávacích opatření v červnu 2010 (11). Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(64)
Konečný stav zásob výrobců zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 22 %. Je třeba uvést, že zásoby představují méně než 5 % roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.
Tabulka 13
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
61 374
57 920
46 951
47 582
Index (2006 = 100)
100
94
77
78
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(65)
Roční mzdové náklady vzrostly o 11 % mezi lety 2006 a 2007, načež v roce 2008 poklesly o 2 procentní body oproti roku 2007 a v období přezkumného šetření o dalších 9 procentních bodů oproti roku 2008, čímž se dostaly na úroveň roku 2006. Roční mzdové náklady se tak celkově udržely na stejné úrovni.
Tabulka 14
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady (v EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Index (2006 = 100)
100
111
109
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(66)
V průběhu posuzovaného období zůstala ziskovost prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie výrobci zařazenými do vzorku, vyjádřená procentem z čistého prodeje, stále záporná, a dokonce poklesla z - 6,9 % na - 7,5 %. Přesněji, situace výrobců zařazených do vzorku se z hlediska ziskovosti zlepšila v roce 2007, kdy čisté ztráty představovaly pouze - 1,5 % čistého prodeje, avšak v roce 2008 se výrazně zvýšily na - 9,3 %. V období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila.
Tabulka 15
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost EU (v % čistého prodeje)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(67)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Vzrostla z úrovně - 9,6 % v roce 2006 na - 3,1 % v roce 2007. Poté poklesla na - 16,8 % v roce 2008 a opět vzrostla na - 12,3 % v období přezkumného šetření. Celkově zůstala návratnost investic záporná a v průběhu posuzovaného období se zhoršila o 2,7 procentního bodu.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(68)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2006 záporný ve výši - 18,5 milionu EUR. V roce 2007 se podstatně zlepšil, když dosáhl kladné hodnoty 19,5 milionu EUR, avšak v roce 2008 se výrazně zhoršil (- 42 miliony EUR), načež se dostal na zápornou hodnotu - 11 milionů EUR v období přezkumného šetření. Peněžní tok se v průběhu posuzovaného období celkově zlepšil, avšak zůstal záporný.
(69)
Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 16
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Index (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
e) Investice
(70)
Roční investice společností zařazených do vzorku výroby obdobného výrobku se snížily mezi lety 2006 a 2007 o 34 %, mezi lety 2007 a 2008 o dalších 59 procentních bodů a poté se v období přezkumného šetření mírně snížily oproti roku 2008. Celkově investice v posuzovaném období poklesly o 96 %. Tento prudký pokles investic lze částečně vysvětlit skutečností, že v letech 2006 a 2007 byly získány nové výrobní linky se záměrem zvýšit kapacitu.
Tabulka 17
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Index (2006 = 100)
100
66
7
4
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(71)
Nízká úroveň investic v roce 2008 a v období přezkumného šetření je považována za důsledek současné obtížné finanční situace výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(72)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období snížili výrobu a prodej. Ačkoli zaznamenaný pokles nebyl dramatický sám o sobě, je třeba na něj nahlížet v souvislostech zvýšené poptávky mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, která měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 10 procentních bodů na 75 %.
(73)
Relevantní mikroekonomické ukazatele současně ukazují zjevné zhoršení hospodářské situace u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ziskovost a návratnost investic zůstaly záporné a celkově ještě dále poklesly mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Peněžní tok i přes celkový příznivý vývoj zůstal v období přezkumného šetření rovněž záporný.
(74)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje výsledků, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(75)
V souladu se závěrem ve výše uvedeném 38. bodě odůvodnění vyvážející výrobci v ČLR disponují značnými volnými kapacitami a zjevným potenciálem pro zvýšení objemu vývozu na trh Unie.
(76)
Vývozní ceny CIF při vývozu PET pocházejícího z ČLR do třetích zemí byly nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Je třeba uvést, že rozdíl nebyl značný a vzhledem k tomu, že tento dovoz podléhá smluvní celní sazbě a některým nákladům po dovozu, nemělo by se jednat o cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, které převládaly v období přezkumného šetření. Je však třeba zdůraznit, že údaje pocházející ze zároveň probíhajícího antisubvenčního řízení uvedeného v 6. bodě odůvodnění ukazují, že ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného řízení byly výrazně stlačeny vlivem subvencovaného dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Skutečnost, že v období přezkumného šetření nedošlo ke skutečnému cenovému podbízení, tedy neznamená, že by v případě pokračování dovozu z ČLR dovozní ceny nezpůsobily újmu.
(77)
Srovnání ročních dovozních cen při dovozu z ČLR s cenami, které nepůsobí újmu, ukázalo, že dovoz z ČLR by znamenal podbízení vůči cenám výrobního odvětní Unie (které nepůsobí újmu). Proto v případě neuplatňování antidumpingových cel na dovoz pocházející z ČLR by jakýkoli zvýšený objem pravděpodobně dumpingového dovozu z ČLR vyvolal ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie a způsobil újmu.
(78)
Dále vzhledem ke stávajícím volným kapacitám pro PET v ČLR spolu se skutečností, že vývozci z ČLR by se s největší pravděpodobností pokusili o znovunabytí ztracených podílů na trhu, by důsledkem zrušení opatření s největší pravděpodobností byly nižší vývozní ceny. To by zesílilo cenový tlak na situaci výrobního odvětví Unie, které již čelí obtížím a podstatné újmě a mělo by na ně další očekávaný nepříznivý dopad.
(79)
Ačkoli účinky dovozu z ČLR na současný nestabilní stav výrobního odvětví Unie byly omezené z důvodu nízké úrovně dovozu během posuzovaného období, tato situace by se s největší pravděpodobností změnila, pokud by byla uložená opatření zrušena. Pokud by totiž stávající opatření byla zrušena a výrobní odvětví Unie by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z ČLR za dumpingové ceny, důsledkem by bylo další zhoršení již nyní nestabilní finanční situace odvětví a další ztráty.
2. Závěry týkající se přetrvání/obnovení újmy
(80)
Na tomto základě se došlo k závěru, že v případě zrušení opatření vůči ČLR by s největší pravděpodobností přetrvala újma pro výrobní odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie bylo založeno na hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvávání či obnovení dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antigumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie snadněji dosáhlo přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila jeho odsunutí z trhu kvůli značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje zřejmá pravděpodobnost dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování platných antidumpingových opatření.
(85)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
Jak je uvedeno výše, pouze jeden dovozní zástupce poskytl informace v rámci výběru vzorku. Tento zástupce se zásadně postavil proti veškerému zachování opatření, přestože neuvedl žádný dovoz z ČLR. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný podstatný vliv na činnost tohoto zástupce.
(87)
Žádný jiný dovozce nedodal relevantní informace. Vzhledem k tomu, že dovoz z jiných zemí, ve kterých v současnosti platí antidumpingová opatření, neustal a že je k dispozici dovoz ze zemí bez antidumpingových opatření (např. Omán, USA, Brazílie), má se za to, že dovozci by mohli nadále využívat alternativní zdroje dodávek.
(88)
Vzhledem k tomu, že není prokázáno, že platná opatření dovozce značně postihují, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem dodavatelů surovin v Unii
(89)
Tři dodavatelé surovin (dva dodavatelé PTA a jeden dodavatel MEG) při šetření spolupracovali a zaslali svou odpověď na dotazník ve stanovené lhůtě. Počet zaměstnanců zaměstnaných v jejich evropských podnicích a podílejících se na výrobě PTA/MEG se pohyboval kolem 700.
(90)
Spolupracující výrobci PTA představují přibližně 50 % nákupu PTA výrobců z Unie zařazených do vzorku. Výrobci PTA jsou do značné míry závislí na postavení výrobců PET, kteří jsou jejich hlavními odběrateli. Nízké ceny PET vedou k nižším cenám PTA a nižším rozpětím pro výrobce PTA. Proto by uložení opatření na dumpingový dovoz PET přineslo užitek výrobcům PTA.
(91)
Pro spolupracujícího dodavatele MEG představuje MEG méně než 10 % jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, PET není jeho jediným nebo dokonce hlavním možným použitím a výrobci MEG jsou na situaci výrobního odvětví PET závislí méně. Obtíže výrobního odvětví PET však mohou mít určitý omezený dopad na dodavatele MEG, alespoň v krátkodobém a střednědobém horizontu.
(92)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem závěr zní, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by bylo v zájmu dodavatelů surovin.
4. Zájem uživatelů
(93)
PET, který je předmětem tohoto řízení (tj. s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, tzv. „polotovar vhodný pro výrobu lahví“), se nejčastěji používá při výrobě lahví na vodu a další nápoje. Využití PET při výrobě jiných obalů (pevné potraviny nebo detergenty) a k výrobě fólií se rozvíjí, ale ještě zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. tatáž společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarovaný polotovar a vyfukuje ho do lahve), nebo se omezuje na druhou fázi (vyfukování předtvarovaného polotovaru do lahve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.
(94)
PET lahve jsou plněny vodou nebo jinými nápoji v balírnách. Balírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli a/nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).
(95)
Proto lze rozlišit dvě skupiny uživatelů:
-
zpracovatelé a/nebo výrobci lahví, kteří nakupují PET přímo od výrobců, upraví jej na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodají pro další zpracování (nebo plnění), a
-
balírny, které nakupují PET pro své najaté zpracovatele/výrobce lahví (tvrdé poplatky), nebo vyjednají cenu, za kterou najatý zpracovatel/výrobce lahví získá PET (měkké poplatky).
(96)
Během šetření bylo kontaktováno více než 70 uživatelů, ale pouze sedm z nich (zpracovatelé a balírny) se rozhodlo ke spolupráci a vyplnilo dotazník.
(97)
Zjistilo se, že spolupracující uživatelé dovezli z dotčené země pouze zanedbatelné množství PET a nakupovali PET především od výrobců v Unii a/nebo v dalších zemích.
(98)
Vzhledem k tomu, že alternativní zdroje dodávek jsou nadále k dispozici a uživatelé v současnosti dovážejí z ČLR pouze velmi omezený objem dotčeného výrobku, má se za to, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(99)
Po poskytnutí informací o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována, některé zúčastněné strany, zejména uživatelé, vyjádřily připomínky.
(100)
Výrobci v Unii, kteří podali žádost o přezkum, v zásadě souhlasili se zjištěními, jež šetření přineslo, a zejména se závěry ohledně zájmu Unie.
(101)
Naopak sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů se postavili zásadně proti opětovnému uložení platných antidumpingových opatření, s tím, že zjištění Komise týkající se zájmu Unie vykazují závažné nedostatky a nepřesnosti; svá tvrzení však nepodložili.
(102)
Vzhledem k nedostatku důkazů na podporu uvedených tvrzení týkajících se údajné nepřesnosti zjištění Komise byla tato tvrzení odmítnuta jako neopodstatněná.
(103)
Po poskytnutí informací se spolupracující dovozní zástupce rovněž postavil zásadně proti opětovnému uložení opatření.
(104)
Zúčastněná strana uvedla, že Komise řádně nezohlednila zájem výrobního odvětví uživatelů PET, které bude údajně postiženo jakýmkoli zvýšením ceny PET, neboť nebude možné, aby takové zvýšení nákladů přeneslo.
(105)
V této souvislosti je třeba uvést, že zmíněná zúčastněná strana neprokázala, jak by zachování stávajících opatření mohlo v praxi vést k jakémukoli zvýšení cen PET na trhu Unie ani v jakém rozsahu.
(106)
Je třeba rovněž připomenout, že vzhledem k poměrně slabé spolupráci uživatelů během tohoto šetření nejsou k dispozici údaje, které by ukázaly, že zachování opatření by mělo nepřiměřený účinek na uživatele.
(107)
Proto se na základě dostupných údajů má za to, že zachování opatření nebude mít žádné nepřiměřené nepříznivé účinky, pokud jde o ceny PET v EU, a tvrzení týkající se nepříznivého dopadu na uživatele, které předložil dovozní zástupce, je tedy zamítnuto.
(108)
Tatáž zúčastněná strana tvrdí, že Komise nepřezkoumala dopad zachování současných opatření na společnosti vyrábějící obaly z PET, a proto je analýza zájmu Unie neúplná a nesprávná.
(109)
V této souvislosti je třeba připomenout, že po zahájení tohoto přezkumu se zapojilo pouze sedm uživatelů a údaje dostupné v rámci tohoto řízení neumožnily analýzu zájmu této podskupiny uživatelů v Unii.
(110)
Připomínky předložené po poskytnutí informací, včetně připomínek od obalových společností, byly (jak je uvedeno v 101. a 102. bodě odůvodnění) nepodložené a nemohly být použity pro úplnější analýzu týkající se obalového průmyslu.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(111)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(112)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech vzaty náležitě v úvahu.
(113)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz PET pocházejícího z ČLR zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(114)
Antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se vztahují výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(115)
Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně adresována Evropské komisi (12), generálnímu ředitelství pro obchod, se všemi příslušnými informacemi, obzvláště o jakékoli změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátu s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(EUR/t)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Všechny ostatní společnosti
184
A999
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (13), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1030/2010
z dne 17. novembra 2010
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega polietilen tereftalata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 9 in člena 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija („Komisija“) predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1467/2004 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterega polietilen tereftalata (PET), s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske („dokončni protidampinški ukrepi“). Uvedene stopnje dajatev so bile v višini do 22,9 %, kar ustreza 184 EUR/tono za uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevna država“ ali „LRK“).
(2)
Po pregledu glede „novega uvoznika“ v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe je Svet z Uredbo (ES) št. 2167/2005 (3) spremenil Uredbo (ES) št. 1467/2004.
2. Zahtevek za pregled
(3)
Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti (4) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov je 13. maja 2009 Komisija glede teh ukrepov prejela zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil odbor za polietilen tereftalat Plastics Europe („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje PET v Uniji.
(4)
Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.
(5)
Po posvetu s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa. Zato je 18. avgusta 2009 z obvestilom o začetku (5) („obvestilo o začetku“), Komisija napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
3. Vzporedni postopki
(6)
Opozoriti je treba, da je Komisija 3. septembra 2009 napovedala tudi začetek protidampinškega postopka (6) na podlagi člena 5 osnovne uredbe in protisubvencijski postopek (7) na podlagi člena 10 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, (8) v zvezi z uvozom nekaterega PET s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov.
(7)
Svet je z Uredbo (EU) št. 857/2010, objavljeno 29. septembra 2010 (9), uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz nekaterega polietilen tereftalata s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov. Obenem je Komisija zaključila protidampinški postopek (10).
4. Preiskava
4.1 Obdobje preiskave
(8)
Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca OPP („obravnavano obdobje“).
4.2 Strani, ki jih preiskava zadeva
(9)
Komisija je proizvajalce pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, uvoznike/trgovce, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja, proizvajalce izvoznike ter predstavnike zadevne države izvoznice uradno obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(10)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(11)
Zaradi velikega števila proizvajalcev proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov Unije se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(12)
Zahtevane informacije je predložilo štirinajst proizvajalcev Unije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec petih proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 65 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam v EU.
(13)
Ker sta se z zahtevanimi informacijami javila le dva kitajska proizvajalca izvoznika, vzorca ni bilo treba izbrati.
(14)
Le en uvozni agent je predložil zahtevane informacije in se strinjal z vključitvijo v vzorec. Zato vzorčenje v zvezi z nepovezanimi izvozniki ni bilo potrebno.
(15)
Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem Unije, proizvajalcem izvoznikom ter vsem uporabnikom in dobaviteljem, za katere je znano, da jih to zadeva, pa tudi tistim, ki so se javili v roku iz obvestila o začetku. Vprašalniki so bili poslani tudi znanim proizvajalcem v ZDA („predvideni primerljivi državi“).
(16)
Vprašalnike je poslalo pet vzorčenih proizvajalcev Unije, sedem uporabnikov v Uniji, trije dobavitelji surovin in dva proizvajalca v ZDA. Poleg tega je sedem sodelujočih proizvajalcev Unije predložilo zahtevane splošne podatke za analizo škode. Kitajski proizvajalci izvozniki vprašalnikov niso predložili.
(17)
Med preiskavo eden od petih vzorčenih proizvajalcev unije ni mogel predložiti vseh zahtevanih podatkov, zato je bilo treba vzorec zmanjšati na štiri proizvajalce, ki so predstavljali 47 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev.
(18)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci Unije:
-
Novapet SA, Španija,
-
Equipolymers s.r.l., Italija,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,
-
UAB Neo Group, Litva;
(b)
uporabniki v Uniji:
-
Puccetti, Italija;
(c)
proizvajalci v ZDA:
-
M&G Polymers USA, LLC, ZDA,
-
StarPet Inc., ZDA.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(19)
Zadevni izdelek je isti kot v prvotni preiskavi, tj. polietilen tereftalat z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5, trenutno uvrščen v oznako KN 39076020 in s poreklom iz LRK.
(20)
Preiskava z zvezi s pregledom je potrdila ugotovitev iz prvotne preiskave, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalci izvozniki proizvajajo in prodajajo na domačem trgu in v tretjih državah, ter tisti, ki jih proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti in uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
1. Uvodne opombe
(21)
Kot je bilo obrazloženo, vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK ni bilo potrebno.
(22)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.
2. Damping uvoza v OPP
(23)
Ker obseg uvoza iz LRK v Unijo ni bil znaten, ni predstavljal osnove za reprezentativno analizo dampinga. Zato se izračun dampinga ni izvedel na osnovi izvoznih cen iz LRK in preiskava se je osredotočila na verjetnost ponovitve dampinga.
3. Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov
(24)
Ker pri tej preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v LRK, zaključki temeljijo na dostopnih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, to je na podatkih Eurostata in zahtevku za pregled.
3.1 Razmerje med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami pri izvozu v tretje države
(25)
Ker ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v LRK, so se domače prodajne cene v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom primerjale z izvoznimi cenami pri izvozu iz LRK v tretje države v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.
(26)
Glede na to, da je gospodarstvo LRK v tranziciji, in v skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cene ali konstruirane normalne vrednosti, pridobljene v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“), ali cene, ki velja pri izvozu iz primerljive države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podobni izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička.
(27)
V obvestilu o začetku je bilo predvideno, da se kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK uporabijo ZDA, zainteresirane strani pa so bile pozvane, da predložijo pripombe o ustreznosti izbire. Pripomb ali ugovorov v zvezi s tem ni predložila nobena stran. ZDA so bile kot primerljiva država uporabljene tudi pri prvotni preiskavi. Zato se šteje, da so ZDA primerna primerljiva država.
(28)
V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij, ki so jih predložili proizvajalci v primerljivi državi, tj. na podlagi cen, ki so bile plačane ali se plačujejo na notranjem trgu ZDA za vrste izdelkov, pri katerih je bilo ugotovljeno, da so se prodajali v običajnem poteku trgovanja.
(29)
Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtano povprečje domače prodajne cene za nepovezane kupce s strani sodelujočih proizvajalcev v ZDA.
(30)
Najprej se je pri vsakem od obeh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ZDA preverilo, ali je njegova celotna domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali zajema vsaj 5 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, ki se izvaža v Unijo. Domača prodaja obeh proizvajalcev ZDA se je v obdobju preiskave štela za dovolj reprezentativno.
(31)
Komisija je nato proučila, ali se domača prodaja podobnega izdelka lahko šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na trgu ZDA, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OPP.
(32)
Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal manj kot 80 % celotnega obsega prodaje podobnega izdelka, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje.
(33)
Ker v skladu z obrazložitvijo obseg uvoza ni bil znaten in ker proizvajalci izvozniki iz LRK niso sodelovali, je bila izvozna cena proučena na podlagi statistike izvoza iz LRK o količini in vrednosti izvoza iz LRK na tri njene najpomembnejše izvozne trge (Japonska, Ukrajina, Združene države), kar so v skladu s členom 18 osnovne uredbe najboljše dostopne informacije. Izvoz na te trge je za LRK predstavljal približno 50 % izvoza izdelka v preiskavi.
(34)
Podatki iz statistik izvoza LRK so pokazali, da so bile izvozne cene pri izvozu v navedene tretje države nižje od normalne vrednosti, določene za LRK. V preiskavi je bilo dejansko ugotovljeno, da je bila v OPP razlika v cenah na splošno med 14 % in 38 %. To pomeni, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovitve dampinga pri izvozu v Unijo.
3.2 Proste zmogljivosti
(35)
Ker drugih informacij v zvezi s proizvodnjo in zmogljivostjo ni bilo, se je analiza v skladu s členom 18 osnovne uredbe opravila na podlagi informacij iz zahtevka za pregled.
(36)
Na podlagi dostopnih informacij in dejstva, da ni bilo nobenih informacij, ki bi pričale o nasprotnem, se je zmogljivost v LRK v obravnavanem obdobju povečala za 16 %. V OPP je bila izkoriščenost zmogljivosti približno 72 %. Proste zmogljivosti so bile zato znatne in so presegale 700 000 ton. Z aktiviranjem teh prostih zmogljivosti bi kitajska proizvodnja lahko oskrbovala do 23 % potrošnje Unije.
(37)
Ker se pričakuje, da se bodo proizvodne zmogljivosti LRK povečale na veliko večjo stopnjo od domačega povpraševanja, se predvideva, da bo večji del kakršnega koli povečanja proizvodnje usmerjen v izvoz.
4. Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(38)
Glede na to, da so cene izvoza izdelka v preiskavi pri izvozu na glavne izvozne trge LRK pod normalno vrednostjo, ugotovljeno med OPP, ter glede na naraščajoče proste zmogljivosti je verjetno, da bi ob prekinitvi ukrepov prišlo do povečanja kitajskega izvoza v EU po dampinških cenah.
(39)
Glede na navedeno je verjetno, da bi ob razveljavitvi ukrepov prišlo do ponovitve dampinga.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(40)
V OPP je podobni izdelek proizvajalo 17 proizvajalcev v Uniji. Zato se šteje, da proizvodnja teh proizvajalcev (ugotovljena na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled) predstavlja proizvodnjo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(41)
Od teh 17 proizvajalcev jih je pri preiskavi v celoti sodelovalo 12. Ugotovljeno je bilo, da teh 12 proizvajalcev predstavlja večji delež, v tem primeru več kot 80 %, celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Zato teh 12 sodelujočih proizvajalcev predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“. Preostali proizvajalci Unije bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „drugi proizvajalci Unije“. Ti drugi proizvajalci Unije niso dejavno podprli pritožbe niti ji nasprotovali.
(42)
Za analizo škode so bili določeni kazalci škode na naslednjih dveh ravneh:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, povprečne cene na enoto ter višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od proizvajalcev, ki so se javili pri izvedbi vzorčenja, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz zahtevka za pregled,
-
analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila izvedena za vzorčene proizvajalce Unije na podlagi njihovih informacij.
(43)
Opozoriti je treba, da je za trg EU za PET značilno razmeroma visoko število proizvajalcev, ki običajno pripadajo večjim skupinam s sedežem zunaj EU. Trg je v procesu utrditve, v katerem je bilo nedavno izvedenih več prevzemov in zaprtij. Od leta 2009 je na primer prišlo do zaprtja obratov za proizvodnjo PET družb Tergal Fibres (Francija), Invista (Nemčija) in Artenius (Združeno kraljestvo), družba Indorama pa je prevzela nekdanja obrata družbe Eastman v Združenem kraljestvu in na Nizozemskem.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Potrošnja Unije
(44)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in podatkov o obsegu uvoza za trg Unije, pridobljenih od Eurostata, pri čemer so podatki o drugih proizvajalcih Unije temeljili na ocenah na podlagi zahtevka za pregled.
(45)
Potrošnja Unije izdelka v preiskavi se je med letom 2006 in OPP povečala za 11 %. Očitno povpraševanje se je leta 2007 povečalo za 8 %, med letoma 2007 in 2008 nekoliko zmanjšalo (za 2 odstotni točki), med letom 2008 in OPP pa se je povečalo za dodatnih 5 odstotnih točk.
Preglednica 1
2006
2007
2008
OPP
Celotna potrošnja EU (v tonah)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indeks (2006 = 100)
100
108
106
111
Vir: izpolnjeni vprašalniki, podatki Eurostata in zahtevek za pregled
2. Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Ljudske republike Kitajske
(46)
Obseg dampinškega uvoz zadevnega izdelka v EU je ostal razmeroma nizek in se je v obravnavanem obdobju celo zmanjšal. V OPP je dosegel 13 483 ton, kar ustreza tržnemu deležu 0,4 %. Cene kitajskega uvoza so med letoma 2006 in 2008 ostale stabilne, nato pa so se v OPP močno zmanjšale na 897 EUR za tono na ravni CIF, tj. za 12 procentnih točk primerjavi s cenami v letu 2008.
Preglednica 2
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz LRK (v tonah)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indeks (2006 = 100)
100
123
110
82
Tržni delež uvoza iz LRK
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Cena uvoza (EUR/tono)
1 011
1 008
1 020
897
Indeks (2006 = 100)
100
100
101
89
Vir: Eurostat
3. Uvoz iz drugih tretjih držav
(a) Uvoz iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov
(47)
Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 6 ter naslednjih uvodnih izjavah, je vzporedno z zdajšnjim pregledom potekal tudi protidampinški in protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom PET iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov.
(48)
Obseg uvoza iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov v EU se je v obravnavanem obdobju znatno povečal in v OPP dosegel 304 202 ton, kar ustreza tržnemu deležu 10,2 %. Cene tega uvoza so bile še nižje od cen uvoza iz LRK.
Preglednica 3
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov (v tonah)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indeks (2006 = 100)
100
120
390
544
Tržni delež uvoza iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Cena uvoza (EUR/tono)
1 030
1 023
1 015
882
Vir: Eurostat
(b) Uvoz iz Republike Koreje
(49)
Za Republiko Korejo od leta 2000 veljajo protidampinške dajatve. Vendar za dve korejski družbi velja protidampinška dajatev nič, pri čemer je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je stopnja uvoza iz Republike Koreje še vedno visoka in da se je v obravnavanem obdobju močno povečala. Korejski uvoz se je med letom 2006 in OPP povečal za skoraj 150 %, pri čemer se je ustrezen tržni delež tega uvoza povečal s 3,5 % v letu 2006 na 7,7 % v OPP.
Preglednica 4
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz Južne Koreje (v tonah)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indeks (2006 = 100)
100
139
189
246
Tržni delež uvoza iz Južne Koreje
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Cena uvoza (EUR/tono)
1 084
1 071
1 063
914
Vir: Eurostat
(50)
Povprečna cena korejskega uvoza je bila na splošno nekoliko nižja od povprečnih cen proizvajalcev Unije. Vendar so bile korejske cene višje od povprečnih cen iz LRK.
(c) Uvoz iz tretjih držav, ki niso navedene zgoraj
(51)
Obseg uvoza zadevnega izdelka iz drugih tretjih držav v EU se je v obravnavanem obdobju nekoliko povečal in v OPP dosegel 428 396 ton, kar ustreza tržnemu deležu 14,3 %. Cene tega uvoza so relativno visoke, višje od ustreznih cen iz LRK in držav v paralelni preiskavi ter višje od povprečne ravni cen industrije Unije.
Preglednica 5
2006
2007
2008
OPP
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav (v tonah)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indeks (2006 = 100)
100
121
102
127
Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Uvozna cena (EUR/tono)
1 159
1 127
1 135
978
Vir: Eurostat
(52)
Iz navedenega se lahko sklepa, da uvoz iz drugih tretjih držav ni negativno vplival na položaj industrije Unije.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
(53)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe so bili proučeni vsi pomembni gospodarski dejavniki in indeksi, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.
4.1 Makroekonomski elementi
(a) Proizvodnja
(54)
Proizvodnja Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 4 %. Natančneje, leta 2007 se je povečala za 5 %, tj. na približno 2 570 000 ton, vendar se je nato leta 2008 v primerjavi z letom 2007 močno zmanjšala, in sicer za 10 odstotnih točk, med letom 2008 in OPP pa se je nekoliko povečala za 1 odstotno točko in dosegla približno 2 300 000 ton.
Preglednica 6
2006
2007
2008
OPP
Proizvodnja (v tonah)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indeks (2006 = 100)
100
105
95
96
Vir: izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled
(b) Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(55)
Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 15 %. Natančneje, leta 2007 se je povečala za 1 %, leta 2008 za dodatnih 5 odstotnih točk, v OPP pa še za 9 odstotnih točk.
Preglednica 7
2006
2007
2008
OPP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indeks (2006 = 100)
100
101
106
115
Izkoriščenost zmogljivosti
83 %
87 %
75 %
69 %
Indeks (2006 = 100)
100
105
90
84
Vir: izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled
(56)
Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2006 znašala 83 % in se je leta 2007 povečala na 87 %, vendar se je nato leta 2008 zmanjšala na 75 %, v OPP pa na le 69 %. Upad stopnje izkoriščenosti leta 2008 in v OPP odraža zmanjšano proizvodnjo in povečano proizvodno zmogljivost v tem obdobju.
(c) Obseg prodaje
(57)
Obseg prodaje proizvajalcev Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšal. Prodaja se je leta 2007 povečala za 5 %, vendar se je naslednje leto zmanjšala nekoliko pod raven iz leta 2006, pri čemer je bila v OPP za 3 % manjša kot leta 2006 in je znašala približno 2 100 000 ton. Glede na omejen obseg zalog gibanje prodaje jasno odraža gibanje proizvodnje.
Preglednica 8
2006
2007
2008
OPP
Prodaja EU (v tonah)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indeks (2006 = 100)
100
105
99
97
Vir: izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled
(d) Tržni delež
(58)
Tržni delež proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 10 odstotnih točk, in sicer se je s 85 % leta 2006 zmanjšal na 75 % v OPP. To zmanjšanje tržnega deleža odraža dejstvo, da se je prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju kljub povečani potrošnji zmanjšala za 3 %. Opozoriti je treba, da je bil ta trend zmanjševanja ugotovljen tudi pri vzorčenih proizvajalcih Unije.
Preglednica 9
2006
2007
2008
OPP
Tržni delež proizvajalcev Unije
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
94
88
Vir: izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled in Eurostat
(e) Rast
(59)
Med letom 2006 in OPP, ko se je potrošnja Unije povečala za 11 %, se je obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije zmanjšal za 3 %, njihov tržni delež pa za 10 odstotnih točk. Zato se sklene, da proizvajalci Unije niso mogli izkoristiti rasti trga.
(f) Zaposlenost
(60)
Stopnja zaposlenosti proizvajalcev Unije se je med letom 2006 in OPP znižala za 15 %. Natančneje, število zaposlenih se je znatno zmanjšalo, in sicer z 2 400 leta 2006 na 2 100 leta 2007, tj. za 13 %, pri čemer se leta 2008 in v OPP ta stopnja ni bistveno spremenila. Zmanjšanje leta 2007 odraža prizadevanje več proizvajalcev EU za prestrukturiranje.
Preglednica 10
2006
2007
2008
OPP
Zaposlenost (osebe)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indeks (2006 = 100)
100
87
85
85
Vir: izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled
(g) Produktivnost
(61)
Produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjene s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 12 %. To odraža dejstvo, da se je proizvodnja zmanjšala počasneje kot stopnja zaposlenosti, in kaže na povečano učinkovitost proizvajalcev Unije. To je zlasti očitno v letu 2007, ko se je proizvodnja povečala, medtem ko se je stopnja zaposlenosti znižala, pri čemer je bila produktivnost za 21 % večja kot leta 2006.
Preglednica 11
2006
2007
2008
OPP
Produktivnost (v tonah na zaposlenega)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indeks (2006 = 100)
100
121
112
112
Vir: izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled
(h) Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene
(62)
Letne povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije na trgu Unije, ki se zaračunavajo nepovezanim strankam, so med letoma 2006 in 2008 ostale stabilne pri približno 1 100 EUR na tono. V OPP se je letna povprečna prodajna cena znižala za 12 % in dosegla 977 EUR na tono. Letna povprečna prodajna cena ne odraža mesečnih ali celo dnevnih nihanj cen PET na evropskem (in svetovnem) trgu, vendar se šteje, da zadostuje za ugotavljanje trenda v obravnavanem obdobju. Prodajne cene PET so običajno v skladu s cenovnimi trendi njegovih glavnih surovin (predvsem prečiščene tereftalne kisline - PTA - in monoetilen glikola - MEG), saj predstavljajo do 80 % celotnih stroškov PET.
Preglednica 12
2006
2007
2008
OPP
Cena na enoto na trgu EU (EUR/tono)
1 110
1 105
1 111
977
Indeks (2006 = 100)
100
100
100
88
Vir: izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled
(i) Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga
(63)
Opozoriti je treba, da stopnja dampinga ni bila izračunana zaradi trenutno zelo majhnega obsega prodaje PET iz LRK. Vendar je bila verjetnost ponovitve dampinga določena na podlagi cen tretjim državam in presežnih zmogljivosti, kot je navedeno v uvodni izjavi 39. V zvezi z okrevanjem od preteklega dampinga je pomembno opozoriti, da se je po uvedbi dokončnih protidampinških ukrepov na uvoz iz LRK industrija Unije spoprijemala s subvencioniranim uvozom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov, posledica pa je bila uvedba začasnih izravnalnih ukrepov junija 2010 (11). Zato dejanskega okrevanja po preteklem dampingu ni bilo mogoče ugotoviti in šteje se, da industrija Unije ostaja ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.
4.2 Mikroekonomski elementi
(a) Zaloge
(64)
Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev se je med letom 2006 in OPP znižala za 22 %. Opozoriti je treba, da zaloge predstavljajo manj kot 5 % letne proizvodnje, zato je pomembnost tega kazalca pri analizi škode omejena.
Preglednica 13
Vzorec
2006
2007
2008
OPP
Končne zaloge (v tonah)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indeks (2006 = 100)
100
94
77
78
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(b) Plače
(65)
Letni stroški dela so se med letoma 2006 in 2007 povečali za 11 %, nato so se leta 2008 v primerjavi z letom 2007 zmanjšali za 2 odstotni točki, v OPP pa v primerjavi z letom 2008 za dodatnih 9 odstotnih točk, s čimer so dosegli isto raven kot leta 2006. Tako so stroški dela na splošno ostali stabilni.
Preglednica 14
Vzorec
2006
2007
2008
OPP
Letni stroški dela (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indeks (2006 = 100)
100
111
109
100
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(c) Dobičkonosnost in donosnost naložb
(66)
Dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka vzorčenih proizvajalcev nepovezanim strankam na trgu Unije, izražena kot odstotek neto prodaje, je v obravnavanem obdobju ostala negativna in se celo zmanjšala z - 6,9 % na - 7,5 %. Natančneje, položaj v zvezi z dobičkonosnostjo vzorčenih proizvajalcev se je leta 2007 izboljšal, saj so neto izgube predstavljale le - 1,5 % neto prodaje, vendar so se leta 2008 izgube zelo povečale, in sicer na - 9,3 %. V OPP se je položaj nekoliko izboljšal.
Preglednica 15
Vzorec
2006
2007
2008
OPP
Dobičkonosnost EU (% neto prodaje)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indeks (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indeks (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(67)
Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je bila na splošno v skladu s trendom dobičkonosnosti. Z ravni - 9,6 % leta 2006 se je povečala na - 3,1 % leta 2007. Leta 2008 se je zmanjšala na - 16,8 %, v OPP pa se je znova povečala na - 12,3 %. Donosnost naložb je na splošno ostala negativna in se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 2,7 odstotne točke.
(d) Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(68)
Neto denarni tok iz poslovanja je bil leta 2006 negativen, in sicer - 18,5 milijona EUR. Leta 2007 se je znatno izboljšal, ko je z 19,5 milijona EUR dosegel pozitivno raven, vendar se je leta 2008 zelo zmanjšal (- 42 milijonov EUR), nato pa je v OPP dosegel - 11 milijonov EUR. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju na splošno izboljšal, čeprav je ostal negativen.
(69)
Ni bilo znakov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.
Preglednica 16
Vzorec
2006
2007
2008
OPP
Denarni tok (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indeks (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(e) Naložbe
(70)
Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so se med letoma 2006 in 2007 zmanjšale za 34 %, med letoma 2007 in 2008 za dodatnih 59 odstotnih točk, nato pa so se v OPP v primerjavi z letom 2008 le nekoliko zmanjšale. Naložbe so se v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšale za 96 %. To znatno zmanjšanje naložb je mogoče delno pojasniti z dejstvom, da so bile leta 2006 in 2007 pridobljene nove proizvodne linije za povečanje zmogljivosti.
Preglednica 17
Vzorec
2006
2007
2008
OPP
Neto naložbe (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indeks (2006 = 100)
100
66
7
4
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(71)
Nizka raven naložb v letu 2008 in OPP se šteje za posledico trenutnega ranljivega finančnega položaja industrije Unije.
5. Sklepi o položaju industrije Unije
(72)
Analiza makroekonomskih podatkov kaže, da sta se proizvodnja in prodaja proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju zmanjšali. Čeprav ugotovljeno zmanjšanje kot tako ni bilo dramatično, ga je treba obravnavati v okviru povečanega povpraševanja med letom 2006 in OPP, ki je povzročilo zmanjšanje tržnega deleža proizvajalcev Unije za 10 odstotnih točk, tj. na 75 %.
(73)
Hkrati zadevni mikroekonomski kazalci kažejo na jasno poslabšanje gospodarskega položaja vzorčenih proizvajalcev Unije. Dobičkonosnost in donosnost naložb sta ostali negativni ter sta se med letom 2006 in OPP na splošno še dodatno zmanjšali. Denarni tok je kljub splošnemu pozitivnemu gibanju prav tako ostal negativen v OPP.
(74)
Glede na navedeno se sklepa, da je industrija Unije še naprej trpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe in da je ta položaj zelo nestabilen, ranljiv in daleč od stopenj, ki bi se lahko pričakovale v primeru njenega okrevanja po škodi, ugotovljeni v prvotni preiskavi.
F. VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE
1. Vpliv predvidenega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov
(75)
Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 38, imajo proizvajalci izvozniki v LRK znatne proste zmogljivosti in očitno možnost povečanja obsega izvoza na trg Unije.
(76)
Izvozne cene CIF pri izvozu PET s poreklom iz LRK v tretje države so bile nižje od povprečnih cen industrije Unije v OPP. Opozoriti je treba, da razlika ni bila znatna in glede na to, da za ta uvoz veljajo dogovorjena carina in nekatere dajatve po uvozu, ne bi nelojalno znižale prevladujočih cen industrije Unije v OPP. Vendar je treba poudariti, da informacije iz vzporednega protisubvencijskega postopka in uvodne izjave 6 kažejo, da je v OPP cene industrije Unije močno znižal subvencioniran uvoz iz Irana, Pakistana in ZAE. Zato dejstvo, da dejanskega nelojalnega znižanja cen v OPP ni bilo, ne pomeni, da v primeru nadaljevanja uvoza iz LRK njihove cene ne bi bile škodljive.
(77)
Primerjava dejanskih uvoznih cen iz LRK z neškodljivo stopnjo cen je dejansko pokazala, da bi uvoz iz LRK nelojalno znižal (neškodljive) cene industrije Unije. Zato bi ob odsotnosti protidampinških ukrepov na izvoz s poreklom iz LRK kakršno koli povečanje obsega izvoza iz LRK, pri katerem obstaja verjetnost, da je dampinški, povečalo pritisk na cene industrije Unije in povzročilo škodo.
(78)
Nadalje bi glede na obstoječe proste zmogljivosti za PET v LRK in dejstvo, da bi izvozniki v LRK po vsej verjetnosti poskušali ponovno pridobiti izgubljeni tržni delež, razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti privedla do znižanja izvoznih cen. To bi povečalo pritisk na cene in po pričakovanjih imelo nadaljnji negativen vpliv na že tako ranljiv položaj industrije Unije, ki je utrpela znatno škodo.
(79)
Čeprav je imel uvoz iz LRK na trenutno negotov položaj industrije Unije zaradi nizke stopnje uvoza med obravnavanim obdobjem omejen učinek, bi se to ob razveljavitvi ukrepov po vsej verjetnosti spremenilo. Če bi bili ukrepi razveljavljeni in bi bila industrija Unije izpostavljena povečanemu obsegu izvoza iz zadevne države po dampinških cenah, bi zato prišlo do nadaljnjega poslabšanja njenega že tako negotovega položaja in nadaljnje izgube.
2. Sklep o nadaljevanju/ponovitvi škode
(80)
Na podlagi tega se sklepa, da bi razveljavitev ukrepov proti LRK po vsej verjetnosti privedla do ponovitve škode industriji Unije.
G. INTERES UNIJE
(81)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
(82)
Opozoriti je treba, da se v prvotni preiskavi sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno vseh pretiranih negativnih učinkov trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.
(83)
Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.
1. Interes industrije Unije in drugih proizvajalcev Unije
(84)
Nadaljevanje protidampinških ukrepov na uvoz iz zadevne države bi povečalo možnosti, da industrija Unije doseže razumno stopnjo dobičkonosnosti, saj bi pomagalo preprečiti, da bi bila industrija Unije izrinjena s trga s pomočjo znatnega obsega dampinškega uvoza iz LRK. Zares obstaja velika verjetnost škodljivega dampinga v znatnem obsegu, ki ga industrija Unije ne bi vzdržala. Zato bi industrija Unije še imela koristi od ohranjanja trenutnih protidampinških ukrepov.
(85)
V skladu s tem se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških ukrepov proti LRK nedvomno v interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznikov v Uniji
(86)
Kot je bilo navedeno, je pri izvedbi vzorčenja nekaj informacij predložil le en uvozni agent. Ta agent je močno nasprotoval kakršnemu koli nadaljevanju ukrepov, čeprav ni prijavil nikakršnega uvoza iz LRK. Zato se sklene, da ohranitev ukrepov proti uvozu iz LRK ne bo imela znatnega učinka na uspešnost tega agenta.
(87)
Ustreznih informacij ni predložil noben drug uvoznik. Glede na to, da uvoz iz drugih držav, za katere trenutno veljajo protidampinški ukrepi, ni bil zaustavljen in da poteka tudi uvoz iz držav, za katere protidampinški ukrepi ne veljajo (npr. Oman, ZDA, Brazilija), se šteje, da bi lahko uvozniki še naprej uvažali iz alternativnih virov dobave.
(88)
Glede na to, da ni dokazov, da bi veljavni ukrepi bistveno vplivali na uvoznike, se sklene, da nadaljevanje ukrepov ne bo znatno vplivalo na uvoznike Unije.
3. Interes dobaviteljev surovin v Uniji
(89)
Trije dobavitelji surovin (dva dobavitelja PTA in en dobavitelj MEG) so sodelovali v preiskavi in v določenem roku predložili izpolnjen vprašalnik. V njihovih evropskih objektih je bilo zaposlenih in v proizvodnjo PTA/MEG vključenih približno 700 oseb.
(90)
Sodelujoči proizvajalci PTA predstavljajo približno 50 % nakupov PTA vzorčenih proizvajalcev Unije. Proizvajalci PTA so močno odvisni od stanja proizvajalcev PET, ki so njihove glavne stranke. Nizke cene PET pomenijo nizke cene PTA in nižje stopnje dobička za proizvajalce PTA. Zato se šteje, da bi uvedba ukrepov za dampinški uvoz PET koristila proizvajalcem PTA.
(91)
MEG predstavlja manj kot 10 % celotnega prometa sodelujočega dobavitelja MEG. V zvezi z MEG je treba opozoriti, da PET ni edini niti glavni izdelek, za proizvodnjo katerega se ta uporablja, zato so proizvajalci MEG manj odvisni od stanja industrije PET. Kljub temu imajo težave industrije PET lahko vsaj kratko- do srednjeročno omejen vpliv na dobavitelje MEG.
(92)
Glede na navedeno se sklene, da bi bilo nadaljevanje ukrepov proti uvozu iz LRK v interesu dobaviteljev surovin.
4. Interes uporabnikov
(93)
PET, ki je predmet tega postopka (tj. z viskoznostjo 78 ml/g ali več, za izdelavo plastenk), se večinoma uporablja za proizvodnjo plastenk za vodo in druge pijače. Njegova uporaba za proizvodnjo drugih embalaž (trdih živil ali čistilnih sredstev) in za proizvodnjo folije se razvija, vendar je še vedno razmeroma omejena. Proizvodnja plastenk PET poteka v dveh fazah: (i) najprej se izdela predforma z vbrizgavanjem PET v kalupe; (ii) nato se predforma segreje in oblikuje v plastenko. Proizvodnja plastenk je lahko povezan proces (tj. ista družba kupi PET, izdela predformo in jo nato oblikuje v plastenko) ali je omejena na drugo fazo (oblikovanje predforme v plastenko). Ker so predforme majhne in kompaktne, jih je razmeroma enostavno prevažati, medtem ko so prazne plastenke nestabilne, njihov prevoz pa je zaradi velikosti zelo drag.
(94)
Plastenke PET z vodo in/ali drugimi pijačami napolnijo družbe za polnjenje („polnilci“). Družbe za polnjenje so v dejavnost PET pogosto vključene prek povezanih dejavnosti izdelave plastenk ali sporazumov o podizvajanju s podizvajalcem predelovalcem in/ali izdelovalcem plastenk, za katerega v pogajanjih s proizvajalcem določijo ceno PET („mehko“ podizvajanje) ali celo kupijo PET za svoje plastenke („strogo“ podizvajanje).
(95)
Zato se uporabniki delijo na dve skupini:
-
predelovalci in/ali izdelovalci plastenk - ki PET kupijo neposredno od proizvajalcev in ga predelajo v predforme (ali plastenke), ki jih prodajo za nadaljnjo fazo v postopku (ali polnjenje), in
-
polnilci - ki PET kupijo za svoje podizvajalce izdelovalce plastenk/predelovalce („strogo“ podizvajanje) ali v pogajanjih določijo ceno, po kateri bo podizvajalec predelovalec in/ali izdelovalec plastenk kupil PET („mehko“ podizvajanje).
(96)
V tej preiskavi je bilo kontaktiranih več kot 70 uporabnikov, vendar se jih je le sedem (predelovalcev in polnilcev) odločilo za sodelovanje z izpolnitvijo vprašalnika.
(97)
Ugotovljeno je bilo, da so sodelujoči uporabniki iz zadevne države uvažali le zanemarljive količine PET in ga pretežno pridobivali od proizvajalcev EU in/ali iz drugih držav.
(98)
Glede na to, da še naprej obstajajo alternativni viri dobave in da so uporabniki zadevni izdelek trenutno uvažali iz LRK le v zelo omejenem obsegu, se sklene, da nadaljevanje ukrepov proti uvozu iz LRK ne bo imelo znatnega negativnega vpliva na uporabnike v Uniji.
(99)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov, je predložilo pripombe nekaj zainteresiranih strani, zlasti uporabnikov.
(100)
Proizvajalci Unije, ki so zahtevali pregled, so pretežno soglašali z ugotovitvami preiskave in zlasti z zaključki v zvezi z interesom Unije.
(101)
Po drugi strani pa je ponovni uvedbi trenutnih protidampinških ukrepov močno nasprotovalo sedem uporabnikov in eno združenje uporabnikov, ki so trdili, da so ugotovitve Komisije v zvezi z interesom Unije precej pomanjkljive in nenatančne, vendar trditev niso utemeljili.
(102)
Glede na to, da ni bilo dokazov, ki bi podkrepili trditve v zvezi z domnevno nenatančnostjo ugotovitev Komisije, se te trditve zavrnejo kot neutemeljene.
(103)
Po razkritju je ponovni uvedbi ukrepov močno nasprotoval tudi sodelujoči uvozni agent.
(104)
Ta zainteresirana stran je trdila, da Komisija ni povsem upoštevala interesov uporabnikov PET, ki naj bi jih kakršno koli zvišanje cen domnevno prizadelo, ker kakršnega koli povišanja stroškov ne bi bili zmožni prenesti naprej.
(105)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da ta zainteresirana stran ni pokazala, kako bi ohranitev že obstoječih ukrepov lahko v praksi povzročila kakršni koli zvišanje cene PET na trgu Unije in v kakšnem obsegu.
(106)
Ponovno se tudi poudarja, da glede na razmeroma majhen obseg sodelovanja uporabnikov pri tej preiskavi v dokumentaciji ni informacij, ki bi kazale, da bi nadaljevanje ukrepov nesorazmerno vplivalo na uporabnike.
(107)
Na podlagi dostopnih informacij se zato šteje, da ohranitev ukrepov ne bo imela nesorazmerno negativnega vpliva na raven cen PET v EU, zato se zavrne trditev glede negativnega vpliva na uporabnike, kot je bila podana s strani uvoznega agenta.
(108)
Ista zainteresirana stran trdi, da Komisija ni proučila vpliva nadaljevanja trenutnih ukrepov na družbe za embalažo iz PET in da je analiza interesa Unije zato pomanjkljiva in nepravilna.
(109)
V zvezi s tem se ponovno poudarja, da se je po začetku tega pregleda javilo le sedem uporabnikov in da informacije, dostopne v okviru tega postopka, niso omogočale analize interesa te podskupine uporabnikov v Uniji.
(110)
Pripombe, predložene po razkritju, vključno s pripombami družb za proizvodnjo embalaže (kot je navedeno v uvodnih izjavah 101 in 102, niso bile utemeljene in se niso mogle uporabiti za izčrpnejšo analizo v zvezi s pakirno industrijo.
5. Sklep o interesu Unije
(111)
Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi trenutnih protidampinških ukrepov.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(112)
Vse strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so strani lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno.
(113)
Iz navedenega sledi, kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz PET s poreklom iz LRK. Opozoriti je treba, da te ukrepe predstavljajo posebne dajatve.
(114)
Individualne stopnje protidampinške dajatve za družbe, določene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe in tako določeni navedeni pravni subjekti. Uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki v členu 1(2) ni izrecno navedena z nazivom in naslovom, vključno s subjekti, ki so povezani s katerim koli izrecno navedenim subjektom, teh stopenj ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(115)
Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (12) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezanimi s spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz polietilen tereftalata z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5, trenutno uvrščenega v oznako KN 39076020 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo navedene družbe, je:
Država
Družba
Protidampinška dajatev
(EUR/tono)
Dodatna oznaka TARIC
LRK
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
vse druge družbe
184
A999
3. Kadar se blago pred vstopom v prosti promet poškoduje in je zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, porazdeljena za ugotavljanje carinske vrednosti v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (13), se znesek protidampinške dajatve, izračunane na podlagi odstavka 2, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.
4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. novembra 2010