ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. června 2012
o státní podpoře SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(oznámeno pod číslem C(2012) 4194)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/198/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci podpory C 37/09 (ex N 226/09) (2),
po vyzvání zúčastněných stran k podání připomínek v souladu s výše uvedenými články a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Španělské orgány 15. dubna 2009 oznámily z důvodu právní jistoty dvě smlouvy uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur S.A. (dále jen „Bizkailur“) a zastupitelstvem provincie Biskajsko (Diputación Foral de Bizkaia, dále jen „biskajské zastupitelstvo“) na straně jedné a soukromými podniky Habidite Technologies País Vasco S.A. (dále jen, „společnost Habidite“), Grupo Empresarial Afer S.L (dále jen „skupina Afer) a Grupo Habidite (dále jen „skupina Habidite“) na straně druhé.
(2)
Komise ve věci těchto oznámených smluv zahájila dne 2. prosince 2009 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3). Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 12. března 2010 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(3)
Španělské orgány nepředložily k rozhodnutí o zahájení řízení žádné připomínky. Společnost Habidite se k rozhodnutí vyjádřila v dopise ze dne 9. dubna 2010 a její připomínky byly dopisem s datem 15. dubna 2010 předány španělským orgánům, které na ně zareagovaly dopisem ze dne 12. května 2010. K rozhodnutí o zahájení řízení se nevyjádřila žádná třetí strana.
(4)
Dne 6. září 2010 požádala společnost Habidite v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001 (5) o přístup k dokumentům pocházejícím od španělských orgánů. Komise tuto žádost dne 10. září 2010 zkonzultovala se španělskými orgány, které dne 13. září odpověděly, že proti zpřístupnění požadovaných dokumentů společnosti Habidite nic nenamítají. Dokumenty tak byly společnosti Habidite předány dne 7. října 2010.
(5)
Dopisy ze dne 28. června 2010 a 8. prosince 2010 si Komise vyžádala od španělských orgánů dodatečné informace. Španělské orgány na tyto žádosti odpověděly dne 26. července 2010 a dne 14. ledna 2011.
(6)
Dne 27. července 2010 společnost Habidite předložila dodatečné připomínky a další informace, na něž španělské orgány zareagovaly dne 3. listopadu 2011. Dodatečné připomínky a další informace předložila společnost Habidite také 6. dubna 2011 (dopis zaevidován 13. dubna 2011) a 7. července 2011. Na dopis ze 6. dubna 2011 španělské orgány odpověděly dne 30. května 2011 (dopis zaevidován dne 6. června 2011). Dne 3. února 2011 se útvary Komise na žádost společnosti Habidite sešly v Bruselu s jejími zástupci.
II. PŘEDCHOZÍ SOUVISLOSTI
(7)
Dvě smlouvy, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, byly uzavřeny 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur a biskajským zastupitelstvem na straně jedné a společností Habidite, skupinou Afer a skupinou Habidite na straně druhé.
(8)
Bizkailur je podnik ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a předmětem jeho činnosti bylo nabývání a úprava pozemků za účelem podpory průmyslových projektů a sociálního bydlení v Biskajsku. V červnu 2010 proběhla fúze podniku Bizkailur a dalších podobně zaměřených podniků ve veřejném vlastnictví. Touto fúzí vznikla dnešní společnost Azpiegiturak S.A.U., která je ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a pokračuje ve stejné podnikatelské činnosti (6).
(9)
Společnost Habidite je spolu s ostatními podniky spojenými ve skupině Habidite součástí soukromé skupiny Afer sídlící v biskajském městě Ortuella (7). Skupina Afer sdružovala ke dni oznámení celkem třináct podniků činných ve stavebnictví a souvisejících odvětvích (8). V oné době byl většinovým vlastníkem všech podniků skupiny Afer […] (9). Biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uvedly, že v době uzavření obou oznámených smluv nebyla ani společnost Habidite, ani skupina Afer podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11 bodu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“).
(10)
Oznámené smlouvy byly uzavřeny s cílem podpořit nový investiční projekt, který měla realizovat společnost Habidite. Tento projekt spočíval ve vybudování továrny na stavební moduly (dále jen „továrna Habidite“) v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, která byla v době uzavření oznámených smluv oblastí způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (11). Továrna Habidite měla pro tuto oblast vytvořit 1 100 nových pracovních míst.
(11)
V nové továrně se měly vyrábět tzv. moduly Habidite - prefabrikované stavební moduly pro využití k přímému sestavování domů a budov. Moduly Habidite se měly vyrábět na montážní lince podobné té, která se používá v automobilovém průmyslu, poté se měly přepravovat na konkrétní místo budoucí stavby a tam se v danou stavbu přímo sestavovat. Výrobek se považoval za inovační, a to nejen díky ojedinělé výrobní technologii, ale také díky úspoře času a zdrojů dosahované sestavováním konečného produktu (domů a budov) a díky využívání energeticky úsporných materiálů. Podnik v souvislosti s tímto výrobkem podal řadu žádostí o patent (12).
(12)
Podle informací poskytnutých biskajským zastupitelstvem se náklady předmětného investičního projektu v Alonsotegi v době podpisu oznámených smluv odhadovaly na 55 milionů EUR, které lze rozložit následovně:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,04 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(13)
Roční produkce budoucí továrny Habidite se odhadovala na 3 500 bytů v prvních letech provozu a na 4 500 bytů po dosažení plné výrobní kapacity.
(14)
V zájmu porozumění okolnostem, za nichž se oznámené smlouvy dne 15. prosince 2006 uzavřely, je třeba stručně popsat právní rámec pro udílení sociálního bydlení v Baskicku.
(15)
Průměrné ceny nemovitostí v této autonomní oblasti byly před propuknutím krize v roce 2008 vyšší než ve zbytku Španělska a to stále platí i k datu tohoto rozhodnutí. Baskické orgány se snaží zaručit přístup k bydlení nejvíce znevýhodněným občanům pomocí nabídek sociálního bydlení v plně a částečně chráněném režimu (chráněného, resp. regulovaného bydlení). Povaha obou kategorií sociálního bydlení je vysvětlena v 16.-19. bodě odůvodnění.
(16)
Pozemkový a urbanistický zákon baskické autonomní oblasti (Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo, dále jen „zákon č. 2/2006“) (13) stanoví, že:
a)
40 % urbanistické obytné výstavby je určeno na chráněné a regulované bydlení, přičemž na každé z nich připadá 20 % (čl. 82 odst. 2 zákona č. 2/2006);
b)
v každé oblasti se stavebními pozemky určenými přednostně k obytné výstavbě se vyhradí 55 % území pro chráněné bydlení a 20 % pro regulované bydlení (čl. 80 odst. 3 zákona č. 2/2006).
(17)
Úředně chráněné bydlení s regulovaným režimem (regulované bydlení) spadá do kategorie, která se nachází mezi úředně chráněným bydlením a bydlením volně prodávaným na trhu. Ceny regulovaného bydlení omezuje zákon č. 2/2006 na nejvýše 1,7 násobek maximálních cen chráněného bydlení. Maximální ceny chráněného bydlení v biskajské provincii se určují podle nařízení odboru bydlení a sociální péče (14) z 1. srpna 2004, jež stanovilo počáteční regulovanou cenu a ta se měla následně každým rokem upravovat v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem.
(18)
Biskajské zastupitelstvo uvedlo, že v roce 2006, kdy se uzavíraly oznámené smlouvy, platily pro chráněné bydlení následující maximální ceny:
-
1 351,86 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze I nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 307,94 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze II nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 181,54 EUR/m2 v ostatních obcích,
-
472,40 EUR/m2 za nebytové prostory (garáž/odkládací prostory atd.).
Ceny regulovaného bydlení byly omezeny na maximálně 1,7 násobek výše uvedených cen.
(19)
Biskajské zastupitelstvo oznámilo, že když Bizkailur uzavíral se společností Habidite oznámené smlouvy, postupovalo se v souladu se zákonem č. 7/1985 ze dne 2. dubna 1985 o územní samosprávě (Ley 7/1985, de 2 de abril de 1985, reguladora de las Bases del Regímen Local, dále jen „zákon č. 7/1985“) (15), který ukládá obcím pravomoc řídit místní záležitosti včetně sociálního bydlení (článek 25). Na základě čl. 109 odst. 2 královského dekretu 1372/1986 a článku 79 zákona č. 7/1985 (konsolidovaného znění) převedly obce na Bizkailur za úplatu, nebo bez úplaty aktiva potřebná pro splnění cílů v oblasti sociálního bydlení. V době uzavření oznámených smluv (15. prosince 2006) byly tyto cíle definovány v plánu, který přijalo zastupitelstvo v roce 2004 pro nabídku sociálního bydlení v Biskajsku na roky 2004-2007: v akčním plánu v oblasti bydlení na období 2004-2007 (dále jen „akční plán“). Podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu počítalo s tím, že Bizkailur vybuduje v období 2004-2007 celkem 3 000 bytů v chráněném režimu.
(20)
V první smlouvě, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „1. opatření“ a o které se bude dále mluvit jako o „smlouvě o pozemcích“, se zastupitelstvo a Bizkailur zavázaly, že do 24 měsíců od podpisu smlouvy Bizkailur nakoupí v průmyslové oblasti Montealegre v obci Alonsotegi plochu o rozloze 101 430 m2 a upraví ji pro průmyslové využití (81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a 14 300 m2 pro jiné průmyslové využití) (část druhá, čl. 1 bod ii) smlouvy). Bizkailur měl upravené pozemky do 12 měsíců od podpisu smlouvy převést do vlastnictví společnosti Habidite (část druhá, čl. 1 bod iii) smlouvy), přičemž tyto pozemky měly být „zproštěny veškerých břemen, nákladů nebo poplatků“ a převedeny měly být za částku rovnající se „reálné částce, kterou Bizkailur zaplatí za jejich nabytí“ (část druhá, čl. 1 bod vi) smlouvy). Společnost Habidite měla tuto částku zaplatit ve čtyřech splátkách ve výši odpovídající 25 %, a to na konci čtvrtého, pátého, šestého a sedmého roku od převodu vlastnictví.
(21)
Podle druhé smlouvy, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „2. opatření“ a o které se dále mluví jako o „smlouvě o bytech“, mělo zastupitelstvo přímo, nebo prostřednictvím podniku Bizkailur odkoupit od společnosti Habidite celkem 1 500 bytů, z nichž 750 mělo mít plochu menší než 75 m2. Zastupitelstvo nebo Bizkailur měl od května 2007 do konce června 2010 objednat 1 500 bytů tak, aby mohlo být celkem 1 500 bytů odevzdáno v květnu 2011.
(22)
Nasmlouvané byty měly být postaveny na pozemcích, které měl společnosti Habidite poskytnout Bizkailur, a měly se následně prodávat jako regulované bydlení, a to buď přímo biskajským zastupitelstvem či podnikem Bizkailur, nebo samotnou společností Habidite, přičemž měla být dodržena ustanovení o maximálních cenách (viz 14.-19. bod odůvodnění). Pokud by prodejcem nasmlouvaných bytů bylo biskajské zastupitelstvo či Bizkailur, společnost Habidite by nenabyla vlastnictví pozemků, na nichž by byly byty postaveny. V těchto případech by se úkol společnosti Habidite omezil výhradně na stavbu bytů.
(23)
Smlouva také ve výjimečných případech dovolovala, aby společnost Habidite nebo skupina Afer u některých bytů předpokládaných ve smlouvě zajišťovala propagaci (článek A písm. f) smlouvy o bytech). V těchto výjimečných případech by společnost Habidite nebo skupina Afer dříve nabyla vlastnictví pozemků, které by byly pro stavbu těchto bytů zapotřebí, následně by zrealizovala výstavbu a nakonec by se postarala o prodej bytů jako regulovaného bydlení. Společnost Habidite nebo skupina Afer by si v takových případech ponechala pouze částku stanovenou za byty (jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění), zatímco část ceny, jež odpovídá částce za pozemek, by plynula biskajskému zastupitelstvu nebo Bizkailuru.
(24)
Podle článku A písm. e) smlouvy o bytech by společnost Habidite získala za 1 500 bytů následující částku:
a)
u bytů o užitné ploše větší než 75 m2: 83 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory);
b)
u bytů o užitné ploše menší než 75 m2: 83,30 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory).
(25)
Podniku Bizkailur by tak z částky získané za byty zůstalo zbývajících 17 %, resp. 16,70 % (s výjimkou nebytových prostor: garáží, odkládacích prostor atd., jejichž celková prodejní cena by náležela společnosti Habidite).
(26)
Podle hypotézy biskajského zastupitelstva by společnost Habidite v roce 2006 získala za jeden byt o ploše 75 m2 prodaný jako regulované bydlení: 143 060,58 EUR (83 % z částky 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) plus 28 107,60 EUR za nebytové prostory (100 % z částky 35 m2 × 472,40 EUR) z celkové částky 200 459,50 EUR, za jakou by dané regulované bydlení prodal Bizkailur.
(27)
Podle článku A písm. g) smlouvy o bytech by biskajské zastupitelstvo nebo Bizkailur mohly část z 1 500 bytů nasmlouvaných se společností Habidite výjimečně prodat za tržní cenu, přičemž v tomto případě by společnost Habidite z prodejní ceny získala stejný procentní podíl, který je stanoven v článku A písm. e) a výše uveden v 24. bodě odůvodnění.
(28)
Před uzavřením smlouvy o bytech se společností Habidite nevypsalo biskajské zastupitelstvo nabídkové řízení.
(29)
Od projektu Habidite se nakonec de facto upustilo. Biskajské zastupitelstvo skutečnost vysvětluje především tím, že Bizkailuru by při nabývání pozemků pro výstavbu továrny Habidite a při jejich úpravě pro průmyslové využití ve výsledku vznikly vyšší náklady, než se původně předpokládalo.
(30)
Biskajské zastupitelstvo Komisi sdělilo (16), že od května 2007 do dubna 2008 nakoupil Bizkailur pro tento projekt pozemky o rozloze 205 487,73 m2 za celkových 4,7 milionu EUR. Pro projekt bylo podle biskajského zastupitelstva zapotřebí získat dalších 95 000 m2, jež by si vyžádaly další částku v přibližné výši 2,6 milionu EUR. Co se týče nákladů na úpravu pozemků pro průmyslové využití, ty se v březnu 2009 odhadovaly na 28,5 milionu EUR.
(31)
Pozemky, které již Bizkailur pro projekt získal, nebyly převedeny do vlastnictví společnosti Habidite.
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(32)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 (17) Komise vyjádřila domněnku, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech by podle všeho mohly obsahovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato podpora se jí navíc nezdála být slučitelná se Smlouvou podle žádného z pravidel pro státní podporu.
(33)
Pokud jde o smlouvu o pozemcích, Komise dospěla k předběžnému závěru, že stanovené podmínky, za jakých má příjemce vrátit částku zaplacenou za nákup a úpravu pozemků, se podobají poskytnutí bezúročného úvěru, což pro společnost Habidite představuje výhodu, již by jinak nemohla na trhu získat.
(34)
Co se týče smlouvy o bytech, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení poukázala na to, že částka, kterou by Bizkailur za 1 500 bytů zaplatil, by zřejmě neodpovídala situaci na trhu, jelikož příjemce ve svém vlastním podnikatelském plánu vypočetl, že zatímco od Bizkailuru by získal průměrnou cenu 2 012,19 EUR/m2, na trhu by získal průměrnou cenu v odhadované výši 1 762,60 EUR/m2.
(35)
Komise rovněž poukázala na řadu skutečností, jež ve světle rozsudku Soudu prvního stupně ve věci P&O Ferries (18) nasvědčují existenci výhody ve prospěch společnosti Habidite: a) smlouva o bytech nebyla uzavřena v rámci nabídkového řízení; b) biskajské zastupitelstvo a Bizkailur nezdůvodnily ani nedoložily potřebu nabídnout sociální bydlení a c) smlouva o bytech připouští, že část z 1 500 bytů získaných od společnosti Habidite by se mohla prodat na trhu. Komise kromě toho uvedla, že odkup významné části produkce od nové továrny v prvních letech jejího provozu snižuje rizika, která jsou obvykle spojena s novým investičním projektem. Co se týče kritéria využití státních prostředků a přičitatelnosti státu, k možnému zahrnutí podpory do obou smluv Komise v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že Bizkailur je podnikem ve stoprocentním vlastnictví veřejných orgánů, že je jimi kontrolován a že plní úkoly, kterými jej pověří stát. Pokud jde o selektivnost, Komise podotkla, že ze smlouvy jasně a výhradně profitují společnost Habidite a skupina Afer. Co se týče narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, rozhodnutí zdůrazňuje, že společnost Habidite působí v odvětví stavebnictví, kde probíhá velmi intenzivní hospodářská soutěž, a že podpora jednoho podniku by mohla poškodit podniky z jiných členských států.
(36)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda je podpora potenciálně obsažená v oznámených smlouvách slučitelná se Smlouvou ve smyslu kritérií pro slučitelnost stanovených v pokynech k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (19), v nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (20), a v dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (21).
IV. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKÝCH ORGÁNŮ
(37)
Španělské orgány se k rozhodnutí o zahájení řízení nevyjádřily (viz 3. bod odůvodnění), poskytly však dodatečné informace, o které je Komise po jeho vydání požádala, a odpověděly i na některé argumenty společnosti Habidite. Jejich odpovědi a dodatečné informace jsou shrnuty v 48.-54. bodě odůvodnění.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(38)
V 3. a 6. bodě odůvodnění je uvedeno, že k rozhodnutí o zahájení řízení předložila dne 9. dubna 2010 své připomínky společnost Habidite, která dne 27. července 2010, 6. dubna 2011 a 7. července 2011 Komisi zaslala další vyjádření a dodatečné informace. V těchto podáních společnost Habidite sdělila určité skutkové okolnosti, jež nebyly Komisi v době přijetí rozhodnutí známy, a uvedla v nich také argumenty, proč existenci podpory v oznámených smlouvách odmítá. Argumenty a dodatečné skutkové okolnosti předložené společností Habidite jsou shnruty v 39.-47. bodě odůvodnění.
(39)
Za prvé, společnost Habidite Komisi sdělila, že ve stejný den jako smlouva o pozemcích a smlouva o bytech (15. prosince 2006) byla uzavřena ještě třetí smlouva. V této třetí smlouvě (dále jen „smlouva o podpoře na školení“) se biskajské zastupitelstvo zavazovalo, že společnosti Habidite nabídne podporu na školení pro 1 100 nových zaměstnanců továrny Habidite. Zatímco biskajské zastupitelstvo se konkrétně zavazovalo, že uhradí náklady na školení pro 1 100 pracovníků, společnost Habidite přislíbila zachovat všech 1 100 nových pracovních míst po dobu nejméně pěti let. Od smlouvy o podpoře na školení se kvůli neúspěchu projektu Habidite (viz 29-31. bod odůvodnění) rovněž de facto upustilo.
(40)
Za druhé, společnost Habidite poskytla Komisi dokumentaci, jež nasvědčovala tomu, že z rozhodnutí baskické autonomní vlády ze dne 30. prosince 2008 byla na projekt Habidite v rámci režimu regionální podpory XR 175/2007, na který se vztahuje bloková výjimka, udělena regionální podpora v celkové výši 6 milionů EUR (22).
(41)
Za třetí, společnost Habidite informovala Komisi, že po upuštění od projektu Habidite byla dopisy ze dne 6. února a 17. září 2009 podána správní žaloba na biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur pro nedodržení povinností vyplývajících ze tří uvedených smluv. Společnost Habidite rovněž uvedla svůj záměr pokračovat v uplatňování svého nároku u příslušných španělských soudů.
(42)
Společnost Habidite tvrdí, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech nesplňují kumulativní kritéria, na jejichž základě by bylo možno se domnívat, že jsou spojeny se státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(43)
Pokud jde o prvky pojmu „státní podpora“ jiné než zvýhodnění, společnost Habidite uvedla následující argumenty, jež platí pro obě oznámené smlouvy:
a)
žádná ze smluv neznamená převod státních prostředků - smlouvy se týkají transakcí prováděných za tržních podmínek, a nejsou tudíž spojeny se ztrátou veřejných prostředků (podle rozsudku Soudního dvora ve věci PreussenElektra (23));
b)
skutečnost, že smlouva o bytech byla uzavřena bez předchozího nabídkového řízení, neznamená, že je splněno kritérium selektivnosti. Podle královského legislativního dekretu č. 781/1986 ze dne 18. dubna 1986, kterým se schvaluje přepracované znění platných právních ustanovení v oblasti územní samosprávy (Real Decreto Legislativo no 781/1986, de 18 de abril de 1986, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local) (24), a podle článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (25) lze tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv;
c)
povaha prefabrikovaných modulů Habidite, která je z hlediska vlastností produktu a z hlediska technologie sestavování ojedinělá, vylučuje možnost narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Španělský úřad pro ochranu hospodářské soutěže definoval ve věcech N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman a N-04059 TDR Capital/Agelco relevantní trhy jako „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“. Podle této definice ojedinělost modulů Habidite znamená, že společnost Habidite nemá přímé konkurenty, kteří by mohli být dvěma předmětnými smlouvami poškozeni. V rozhodnutí Komise ve věci M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) je pak navíc uvedeno, že trh s modulovými stavbami je místní či regionální, jelikož hospodářská soutěž na velké vzdálenosti je kvůli nákladům na dopravu nereálná. V každém případě ceny společnosti Habidite byly vzhledem k technologickým vlastnostem produktu velmi konkurenční.
(44)
Společnost Habidite předložila rovněž konkrétní podrobné argumenty, jimiž odmítá, že by jí některá ze dvou oznámených smluv poskytovala výhodu.
(45)
Co se týče smlouvy o bytech, společnost Habidite v zásadě tvrdí, že by nemohla žádnou výhodu získat, protože stanovené prodejní ceny nepřevyšovaly ceny na trhu, ale ve skutečnosti byly nižší:
a)
ceny, které by společnost Habidite podle smlouvy získala za byty, by byly ze své podstaty nižší než ceny na trhu - Bizkailur by totiž byty prodával za regulované ceny, které jsou nižší než ceny tržní a jsou pro regulované bydlení stanoveny zákonem (viz 14.-19. bod odůvodnění);
b)
průměrná cena ve výši 2 010,19 EUR/ m2, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, byla srovnatelná s průměrnými cenami, které Bizkailur v dané době platil podle podobných smluv o výstavbě chráněného a regulovaného bydlení. Podle společnosti Habidite například Bizkailur v roce 2007 zaplatil za výstavbu sociálního bydlení v obcích Lemoiz 2 277 EUR/m2, Ziérbana 1 964 EUR/m2 a Areatza 2 021 EUR/m2. Průměrná cena bytů o ploše 84 m2 prodávaných v režimu chráněného regulovaného bydlení ve čtyřech obcích biskajské provincie odpovídala v roce 2007 částce 1 808,69 EUR/m2 (27);
c)
z průměrné ceny ve výši 2 010,19 EUR/m2 by společnost Habidite podle smlouvy o bytech (viz 24. a 25. bod odůvodnění) v každém případě získala 83 % (za byty o ploše větší než 75 m2), respektive 83,30 % (za byty o ploše menší než 75 m2). V tomto směru stojí za zmínku, že v rozhodnutí o zahájení řízení bylo chybně uvedeno, že částka 2 010,19 EUR/m2 odpovídá ceně, již by podle této smlouvy získala samotná společnost Habidite;
d)
průměrná cena, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, by byla výrazně nižší, než jaké jsou ceny podobných bytů, které se v provincii volně prodávají na trhu. Průměrná tržní cena v biskajské provincii se v roce 2007 rovnala částce 2 921,90 EUR/m2 (28).
(46)
Co se týče smlouvy o pozemcích, společnost Habidite tvrdí, že nezískala žádnou výhodu, jelikož vyrozuměla, že by musela podniku Bizkailur vrátit nejen reálné náklady vynaložené na nákup a úpravu pozemků, jak je uvedeno ve smlouvě, ale i náklady na financování s tím spojené.
(47)
Společnost Habidite kromě toho nesouhlasí s náklady, jež biskajské zastupitelstvo odhaduje v souvislosti s nákupem a úpravou pozemků. Bizkailur měl podle smlouvy o pozemcích získat pro tento projekt pouze 101 403 m2, a nikoli 205 000 m2, jak uvádí zastupitelstvo. Chybné jsou i náklady na úpravu 254 785 m2 pozemků za účelem průmyslového využití, které podle biskajského zastupitelstva dosahují výše 28,5 milionu EUR. Uvedené náklady podle všeho odpovídají spíše nákladům, jež zastupitelstvo vynaložilo na jiný projekt, a sice na výstavbu úseku Kastrexana - Arbuio - Sodupe silničního koridoru Kadagua. Společnost Habidite rovněž tvrdí, že pozemky získané pro projekt Habidite byly protiprávně využity pro skládkování odpadu, jak ostatně uvádí ve svém rozsudku č. 148/2010 ze dne 1. září 2010 i soud prvního stupně v Barakoldu.
VI. DODATEČNÉ INFORMACE A ODPOVĚDI, KTERÉ POSKYTLY ŠPANĚLSKÉ ORGÁNY NA PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI HABIDITE
(48)
Biskajské zastupitelstvo v návaznosti na otázky Komise potvrdilo, že se od projektu Habidite upustilo a že ke splnění smluvních závazků učiněných se společností Habidite ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech nedošlo.
(49)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení (viz 39. bod odůvodnění), biskajské zastupitelstvo zdůrazňuje, že jeho závazek poskytnout podporu na školení pro 1 100 pracovníků továrny Habidite byl podle článku 10 této smlouvy podmíněn dodržením příslušných právních předpisů, což by tudíž bylo implicitně spojeno i s eventuálním oznámením podpory Komisi nebo s jejím povolením v souladu s pravidly pro státní podporu. Biskajské zastupitelstvo potvrdilo, že uvedená podpora na školení nebyla vyplacena.
(50)
Komisi zajímal vztah mezi oznámenými smlouvami a regionální podporou poskytnutou baskickou vládou v roce 2008 a v této souvislosti vznesla otázku, zda se oba soubory opatření vztahovaly na tentýž investiční projekt. Že by se mohlo jednat o jeden a ten samý projekt baskické zastupitelstvo nevyloučilo, avšak zdůraznilo, že to nemusí nutně znamenat, že by způsobilé investiční náklady, se kterými baskická vláda počítala v roce 2008 pro podporu ve výši 6 milionů EUR, byly týmiž způsobilými náklady na projekt, tak jak byl předložen v roce 2006, kdy byly oznámené smlouvy podepsány. Biskajské zastupitelstvo se v tomto směru odvolává na informace předložené baskickou vládou a společností Habidite.
(51)
Pokud jde o navrácení dlužných prostředků ze strany společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích, a zejména pokud jde o tvrzení společnosti Habidite, že podle jejího chápání zahrnuje tato povinnost navrátit prostředky i navrácení nákladů na financování spojených s nabytím a úpravou pozemků, biskajské zastupitelstvo doslovně cituje text smlouvy o pozemcích, konkrétně pak ustanovení čl. 1 bodu vi): „částka, jež má být navrácena [společností Habidite], se rovná reálné částce, jež společnost Bizkailur S. A. […] zaplatí za nabytí pozemků uvedených v […]“.
(52)
Podle informací, jež má biskajské zastupitelstvo k dispozici, se v době uzavření dvou oznámených smluv ani společnost Habidite, ani skupina Afer nepovažovala za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(53)
Baskická vláda dodala informace o regionální podpoře ve výši 6 milionů EUR poskytnuté společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 včetně způsobilých nákladů, jež byly pro poskytnutí této podpory vzaty v úvahu. Kategorie způsobilých nákladů figurují v níže uvedené tabulce:
Celková investice (v milionech EUR)
90,42
Náklady na výzkum a vývoj
13,71
Způsobilé náklady, z nichž:
76,71
- IT
2,85
- pozemky
5,5
- výstavba
34,76
- technické vybavení
19,14
- stroje
11,94
- ostatní zařízení
0,737
- IT vybavení
0,965
Nadbytečné pozemky a stavby
3,9
Způsobilé náklady celkem
72,8
Poskytnutá podpora
6
(54)
Tato podpora nebyla vyplacena. V souladu s 65. bodem pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (29) španělské orgány dne 19. února 2009 předložily Komisi formulář s informacemi o podporách, které byly v rámci povoleného režimu regionální podpory (30) poskytnuty na velké investiční projekty nepodléhající oznamovací povinnosti.
VII. POSOUZENÍ
(55)
Toto rozhodnutí se z důvodů uvedených v 56.-59. bodě odůvodnění nezabývá: a) smlouvou o podpoře na školení uzavřenou mezi biskajským zastupitelstvem a společností Habidite dne 15. prosince 2006 a b) regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou skupině Habidite dne 30. prosince 2008.
(56)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení, kterou biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uzavřely v tentýž den jako oznámené smlouvy (viz 39. a 49. bod odůvodnění), Komise poukazuje na to, že toto opatření nebylo španělskými orgány oznámeno a nebylo zahrnuto do rozhodnutí o zahájení řízení. Zavedená praxe říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení (31). Článek 10 smlouvy o podpoře na školení (viz 49. bod odůvodnění) podmiňuje závazek vyplatit podporu na školení dodržením příslušných právních předpisů včetně pravidel Unie pro státní podporu. Z toho vyplývá, že závazek vyplatit podporu na školení, který je v této smlouvě učiněn, nelze v okamžiku uzavření smlouvy považovat za bezpodmínečný. Španělské orgány kromě toho potvrdily, že zmiňovaná podpora na školení nebyla vyplacena, a v každém případě je nepravděpodobné, že by byla vyplacena v budoucnu, jelikož projekt Habidite v Alonsotegi se neuskutečnil.
(57)
Předmětné rozhodnutí se nezabývá ani regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 (viz 40. a 50. bod odůvodnění). Je však třeba poukázat na skutečnost, že dvě oznámené smlouvy analyzované v tomto rozhodnutí i regionální podpora poskytnutá v roce 2008 se týkají téhož investičního projektu, a sice vybudování továrny na moduly Habidite v lokalitě Alonsotegi. Ani baskická vláda, ani biskajské zastupitelstvo toto tvrzení zvlášť nezpochybnily (viz 50. bod odůvodnění).
(58)
Podle 66. bodu pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (32) mají španělské orgány dohlédnout na dodržení ustanovení o kumulaci podpor, která platí pro regionální podporu poskytnutou v roce 2008.
(59)
Navíc je třeba připomenout, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem (viz 30. bod odůvodnění) začal nákup pozemků potřebných pro investiční projekt v květnu 2007 a další parcely byly za tímto účelem následně nabývány až do dubna 2008. Projekt se tudíž začal provádět již v květnu 2007. V 38. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (33) se uvádí, že v zájmu zajištění, aby regionální podpora měla pobídkový účinek k investování, lze podporu na základě režimu podpory poskytnout pouze tehdy, jestliže příjemce podal žádost o podporu a odpovědný orgán písemně potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti, které jsou v režimu podpory stanoveny.
(60)
Před posouzením existence podpory a její slučitelnosti se Smlouvou musí Komise určit pravidla pro státní podporu použitelná ratione temporis.
(61)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006, ale Komisi byly za účelem přezkoumání oznámeny až v dubnu 2009. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, zavedená praxe (34) říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení. V případě dvou oznámených smluv byl tento právně závazný a bezpodmínečný závazek učiněn dne 15. prosince 2006, kdy biskajské zastupitelstvo a Bizkailur smlouvy uzavřely. Jakákoliv podpora obsažená v těchto dvou smlouvách je tudíž protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(62)
Podle judikatury ve věci CELF a SIDE (35) nebrání žádné pozdější oznámení či prohlášení týkající se slučitelnosti tomu, aby se podpory poskytnuté za porušení oznamovací povinnosti nebo povinnosti přerušit poskytování podpory považovaly za protiprávní. Podle oznámení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (36) jsou pravidly použitelnými pro protiprávní podporu ta pravidla, jež platila v době jejího poskytnutí, v předmětném případě tedy k 15. prosinci 2006. Tyto zásady jsou potvrzeny i v 63. a 105. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (37). Při posuzování existence podpory a její slučitelnosti tedy Komise musí vycházet z pravidel pro státní podporu platných k 15. prosinci 2006, kdy byly dvě oznámené smlouvy uzavřeny.
VII.1 Existence podpory
(63)
V zájmu zjištění, jestli jsou předmětná opatření spojena se státní podporou, musí Komise posoudit, zda jsou splněny kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V tomto ustanovení se uvádí, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“ Tato kumulativní kritéria se přezkoumávají v 64.-107. bodě odůvodnění pro každou ze dvou oznámených smluv.
VII.1.1 1. opatření: smlouva o pozemcích
(64)
Jedním z kritérií pro zjištění, zda určité opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je využití státních prostředků, a to jak ve formě jejich vyplacení, tak ve formě ztráty příjmů ze strany státu. Podle ustálené judikatury se navíc za státní prostředky považují i prostředky podniků ve veřejném vlastnictví nebo soukromých podniků, nad nimiž mohou vykonávat přímou či nepřímou kontrolu veřejné orgány, neboť tyto prostředky jsou pod veřejnou kontrolou, a tudíž v dispozici příslušných vnitrostátních orgánů (38). K tomuto aspektu se Komise vyjadřuje v 65. a 66. bodě odůvodnění.
(65)
Za prvé, smlouvu o pozemcích společně uzavřely biskajské zastupitelstvo a Bizkailur. Ve smlouvě lze nalézt několik jasných známek toho, že Bizkailur v jejím rámci vystupuje jako subjekt řízený biskajským zastupitelstvem. Smlouvu o pozemcích podepsal za biskajské zastupitelstvo a Bizkailur předseda biskajského zastupitelstva. V preambuli smlouvy se v bodě 2 stanoví, že biskajské zastupitelstvo coby stoprocentní vlastník společnosti Bizkailur usiluje v rámci cílů své veřejné politiky o podporu nových a inovačních investičních projektů, tvorbu pracovních míst a jednodušší přístup k sociálnímu bydlení pro občany biskajské provincie. Bod 5 preambule pak říká, že smlouva se uzavírá za účelem lepšího dosažení cílů hospodářské a sociální politiky uvedených v preambuli v bodě 2, a to dosažení přímého či zprostředkovaného za pomoci podniků ve veřejném vlastnictví, jako je Bizkailur.
(66)
Za druhé, prostředky, které měl Bizkailur používat k plnění svých povinností spočívajících v nabývání a úpravě pozemků za účelem jejich průmyslového využití v podobě vybudování továrny Habidite v Alonsotegi, byly pod kontrolou biskajského zastupitelstva. Bizkailur byl totiž od roku 1999 podnikem ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a byl jím kontrolován (39). K zjištění toho, zda lze činnosti společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích přičíst státu, poslouží následující indicie, které se týkají zřízení a struktury podniku a byly stanoveny v judikatuře ve věci Stardust Marine (40):
a)
cíl činností společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích definovalo biskajské zastupitelstvo;
b)
Bizkailur podle smlouvy jednal výslovně jménem biskajského zastupitelstva;
c)
ze zvláštní povahy činností společnosti Bizkailur, která měla sledovat výhradně cíle veřejné politiky, vyplývá, že tento podnik nebyl normálním hospodářským subjektem, jenž by s ostatními soutěžil za tržních podmínek.
(67)
Ve světle indicií uvedených v 65. a 66. bodě odůvodnění dospívá Komise k závěru, že v případě smlouvy o pozemcích je splněno kritérium využití státních prostředků a kritérium přičitatelnosti státu.
(68)
Komise přezkoumala způsoby a podmínky navrácení prostředků zaplacených za pozemky, které měly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur poskytnout pro projekt Habidite v Alonsotegi, tak jak jsou tyto způsoby a podmínky definovány v části druhé, čl. 1 bodech vi) a vii) smlouvy o pozemcích (viz také 20. bod odůvodnění), a na základě tohoto přezkoumání vyvodila skutečnosti popsané v 69.-83. bodě odůvodnění.
(69)
Podle části druhé, čl. 1 bodu vi) smlouvy o pozemcích se částka, kterou měla společnost Habidite zaplatit Bizkailuru za nabytí a úpravu pozemků pro průmyslové využití, rovnala „reálné částce, již společnost Bizkailur zaplatí […] za nabytí pozemků […]“. Společnost Habidite uvedla (viz 46. bod odůvodnění), že tato částka zahrnuje dle jejího mínění i náklady na financování. Takový výklad však nelze přijmout. Zmínka o „reálné částce zaplacené za nabytí pozemků“ je dostatečně jasná na to, aby byl zapotřebí dodatečný výklad: částka zahrnuje pouze cenu, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nabytí pozemků.
(70)
Z tohoto důvodu je nutno konstatovat, že tato formulace v prvé řadě jednoznačně vylučuje reálné náklady, které vzniknou společnosti Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslové využití.
(71)
Za druhé, způsoby navrácení stanovené v části druhé, čl. 1 bodě vi) smlouvy o pozemcích - tedy čtyřletý odklad a následné navrácení prostředků rozdělené do čtyř ročních splátek po 25 % částky, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nákup pozemků - se v praxi rovnají bezúročnému úvěru. Ustanovení čl. 1 bodu vii) smlouvy o pozemcích nelze vykládat tak, že by byly zahrnuty i náklady na financování odpovídajícího úvěru, tj. úroky, které by společnosti Habidite za podobný úvěr účtoval věřitel na trhu. O tom, zda by soukromý hospodářský subjekt v podobné situaci jako Bizkailur souhlasil s tím, že společnosti Habidite nebude účtovat náklady na úpravu pozemků, a dále s tím, že částka jím zaplacená za nákup pozemků se mu začne vracet po čtyřletém odkladu a že k navrácení celkové částky dojde ve lhůtě sedmi let od data převodu pozemků do vlastnictví společnosti Habidite, aniž by mu za takové financování plynuly nějaké úroky, lze skutečně pochybovat.
(72)
Ve světle závěrů učiněných v 69.-71. bodě odůvodnění nezbývá než konstatovat, že společnost Habidite získala díky smlouvě o pozemcích výhodu, jež by jí za běžných tržních podmínek nebyla poskytnuta. Předmětná výhoda má dvě složky:
a)
nulové úroky z úvěru, který odpovídá celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků v souladu s citovanou smlouvou, tj. sedmiletého úvěru s odkladem splátek v délce čtyř let a čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky), a
b)
náklady, jež vzniknou podniku Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, která je pro tento projekt zapotřebí, jak je uvedeno v čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích (tj. minimálně 81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a nebytové prostory a 14 300 m2 pro průmyslové využití).
(73)
Co se týče první složky, tedy nulových úroků spojených s navrácením kupní ceny pozemků, tato výhoda se podle propočtů Komise rovná čistému grantovému ekvivalentu ve výši 13,21 % ceny, kterou Bizkailur zaplatil za nabytí pozemků. Tento čistý grantový ekvivalent byl vypočten podle postupu uvedeného v 74.-77. bodě odůvodnění.
(74)
Na základě referenční sazby ve výši 4,36 % platné ve Španělsku v prosinci 2006, jak je uvedena v oznámení Komise o referenčních sazbách (41), byla nejprve určena úroková sazba použitelná na podobný úvěr.
(75)
Na základě oznámení Komise o způsobu stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 1997 (42) (dále jen „oznámení Komise z roku 1997“), jež platilo v době uzavření smlouvy o pozemcích, nebylo nutné k této referenční sazbě připočítávat přirážku, aby se zohlednil profil úvěrového rizika společnosti Habidite. Podle oznámení Komise z roku 1997 se předpokládalo, že referenční sazby odráží průměrnou výši úrokových sazeb platných v jednotlivých členských státech pro střednědobé a dlouhodobé úvěry (od pěti do deseti let) s obvyklými zárukami. Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 konkrétně tuto obecnou zásadu nezměnilo (43). Jelikož schází přímé informace o tom, jaký měla společnost Habidite nebo skupina Afer v daném okamžiku úvěrový rating, lze podle názoru Komise předpokládat, že společnost Habidite byla v danou chvíli běžným podnikem s běžným zajištěním. Ostatně jak biskajské zastupitelstvo, tak společnost Habidite se shodovaly v názoru, že společnost Habidite ani skupina Afer nebyla v oné době podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (viz 52. bod odůvodnění).
(76)
Hrubý grantový ekvivalent podpory obsažené ve smlouvě o navrácení prostředků byl následně upraven tak, aby se zohlednila daň z příjmu právnických osob, kterou měl příjemce zaplatit a která ve Španělsku v dané době odpovídala 35 %.
(77)
Na základě skutečností uvedených v 74.-76. bodě odůvodnění se v následující tabulce uvádí čistý grantový ekvivalent tohoto zvýhodněného úvěru:
Výše úvěru
100 %
Doba trvání úvěru
7 let
Odklad splátek
4 roky
Referenční sazba
4,36 %
Marže/přirážka
Použitelná úroková sazba celkem
4,36 %
Hrubý grantový ekvivalent podpory
20,33 %
Daň z příjmu právnických osob
35 %
Čistý grantový ekvivalent (po zdanění)
13,21 %
(78)
Komise kromě toho podotýká, že reálná částka za nabytí pozemků pro tento projekt, tedy základ, na který se má za účelem zjištění výše podpory čistý grantový ekvivalent použít, je předmětem neshod mezi stranami. V 30. bodě odůvodnění jsme uvedli, že podle biskajského zastupitelstva Bizkailur do září 2009 zaplatil 4,7 milionu EUR za koupi 205 000 m2 pozemků a dalších odhadem 2,6 milionu EUR by bylo zapotřebí na koupi zbývajících 95 000 m2, jež projekt vyžaduje. Společnost Habidite ale na druhé straně tvrdí, že Bizkailur pro tento projekt tak velkou plochu kupovat nemusel, protože ve smlouvě o pozemcích byla stanovena pouze plocha o celkem 101 403 m2 (viz 47. bod odůvodnění).
(79)
Pokud jde o tuto neshodu, Komise konstatuje, že podle formulace čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích měla celková plocha určená pro projekt zaujímat „minimálně“101 403 m2. Na základě informací, které jí v průběhu formálního vyšetřovacího řízení strany poskytly, se však Komise v tomto směru nemůže dobrat správného názoru. Jelikož však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla vyplacena, a není nutné nařídit její vrácení, otázka přesné ceny, již měla společnost Habidite zaplatit za nabytí pozemků, může zůstat otevřena. Pro účely tohoto rozhodnutí postačí definovat složku podpory, která z podmínek pro navrácení stanovených ve smlouvě o pozemcích vyplývá.
(80)
Tato složka podpory se tudíž definuje jako 13,21 % nákladů, které mají být vráceny podniku Bizkailur za nákup pozemků potřebných pro projekt Habidite podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích. Částka určená tímto způsobem odpovídá úrokům, jež si neúčtuje podnik Bizkailur, ale účtoval by si je hospodářský subjekt na trhu za sedmiletý úvěr s odkladem splátek v délce čtyř let a se čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky). Základem pro výpočet této složky podpory je reálná částka, již měl Bizkailur zaplatit za nabývání pozemků stanovených v části druhé, čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích.
(81)
Podobně je třeba uvažovat u druhé složky podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, tj. u nákladů na úpravu pozemků za účelem průmyslového využití. Jedná se o náklady, které se podniku Bizkailur neměly vracet (viz 69. a 70. bod odůvodnění). Ani v tomto případě se strany neshodnou na částkách. Podle biskajského zastupitelstva se v březnu 2009 tyto náklady odhadovaly na 28,5 milionu EUR (viz 30. bod odůvodnění). Společnost Habidite se nicméně domnívá, že tento odhad je zveličený (viz 47. bod odůvodnění), a to částečně proto, že Bizkailur koupil větší plochu, než jaká byla pro tento projekt podle smlouvy o pozemcích potřeba, a částečně proto, že část pozemků pro projekt již zakoupených Bizkailur využil pro jiné účely, např. pro skládkování odpadu.
(82)
I v tomto případě platí, že jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí být získána zpět, pro účely tohoto rozhodnutí postačí tuto složku podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích definovat: tato složka spočívá v celkových nákladech, které by Bizkailur vynaložil na úpravu potřebných pozemků za účelem průmyslového využití, jak je stanoveno v části druhé, čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích; jedná se o náklady, které v souladu s formulací části druhé, čl. 1 bodu iii) uvedené smlouvy společnost Habidite nemá podniku Bizkailur vracet.
(83)
Komise rovněž dospívá k závěru, že výhodu popsanou v 68.-77. bodě odůvodnění, jež sestává ze dvou složek popsaných v 80. a 82. bodě odůvodnění, je třeba považovat za selektivní, neboť byla na základě smlouvy o pozemcích poskytnuta konkrétnímu příjemci - společnosti Habidite a skupině Afer, k níž náleží.
(84)
Jak se uvádí v 43. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že oznámené smlouvy nenarušují hospodářskou soutěž, protože: a) relevantní trh se omezuje na „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“ a b) vzhledem k ojedinělým vlastnostem prefabrikovaných modulů Habidite nemá podnik konkurenty.
(85)
Komise nemůže argumenty společnosti Habidite přijmout. I kdyby bylo možné prefabrikované moduly Habidite považovat pro jejich vlastnosti za ojedinělý výrobek, v předmětném případě je třeba relevantní výrobkový trh vymezit v širším pojetí jako stavební trh a prodej bytů obecně, k nimž patří jak byty prodávané na volném trhu, tak byty prodávané na trhu regulovaném (sociální bydlení).
(86)
Jak uvádí sama společnost Habidite, ceny bytů, jež by se prodávaly Bizkailuru, je možné srovnat s cenami bytů prodávaných na volném trhu nebo s cenami bytů nakonec prodávaných v chráněném či částečně chráněném režimu. Skutečnost, že Bizkailur za účelem prodeje bydlení v částečně chráněném režimu uzavřel smlouvy o výstavbě i s jinými výrobci než se společností Habidite, je důkazem toho, že v předmětné době působily na trhu i jiné stavební firmy a tyto stavební firmy ve skutečnosti se společností Habidite o dodávky bytů pro Bizkailur, který je hodlal prodávat jako chráněné či částečně chráněné bydlení, soutěžily.
(87)
V podnikatelském plánu předloženém baskické vládě na podporu své žádosti o regionální podporu v roce 2008 (datovaném v listopadu 2008, s. 10-12) kromě toho sama společnost Habidite uvádí, že na četných regionálních trzích ve Španělsku, kde se snaží prodávat své produkty, soutěžila s tradičními stavebními firmami (jednalo se zejména o trhy jako Baskicko, Navarra, Kantábrie, La Rioja, Madrid a Katalánsko, ale v menší míře také o trhy v jiných španělských autonomních oblastech). Společnost Habidite odhadovala, že její celkový podíl na španělském trhu (na volném trhu a trhu se sociálním bydlením) by se zvýšil z 0,4 % v roce 2011 na 1 % v období 2012-2016. Pro rok 2011 například počítala, že na celém španělském trhu by se prodalo celkem asi 320 000 bytů, přičemž společnost Habidite by se na tomto čísle v roce 2011 podílela 1 403 byty, tj. její tržní podíl by dosahoval výše 0,4 %. Co se týče konkrétně trhu v Baskicku, společnost Habidite počítala s tržním podílem ve výši 0,5 % pro rok 2011 a ve výši až 2,8 % od roku 2014 za předpokladu, že v tomto regionu by celková poptávka po bydlení v období 2011-2016 odpovídala 8 000 bytů ročně.
(88)
Podle ustálené judikatury je třeba mít za to, že podpora narušuje hospodářskou soutěž, pokud posiluje finanční postavení a zvyšuje možnosti přijímajícího podniku ve srovnání s jeho konkurenty, kterým se podpory nedostává (44). Ve světle této zásady a vzhledem k výše uvedeným úvahám nezbývá než učinit závěr, že podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích společnosti Habidite a skupině Afer by měla rušivé účinky na hospodářskou soutěž, jelikož by společnosti Habidite umožnila snížit investiční náklady, jež běžně vznikají samotnému podniku, a umožnila by jí tak získat konkurenční výhodu vůči reálným a potenciálním konkurentům.
(89)
Podobně jako je uvedeno v 84.-87. bodě odůvodnění, přijmout nelze ani argument společnosti Habidite, že relevantní zeměpisný trh je zejména v případě prefabrikovaných obytných staveb pouze místní či regionální, a to z důvodu nákladů spojených s dopravou prefabrikovaných dílů. Vzhledem k zeměpisné blízkosti Baskicka k jiným členským státům a vzhledem k jeho přímořskému umístění je pravděpodobné, že dodatečné náklady na dopravu již nebyly z hlediska odstranění možných soutěžitelů společnosti Habidite v této autonomní oblasti rozhodující. Právě naopak - je možné, že při soutěži o výstavbu bydlení v blízkých členských státech nebyly náklady na dopravu pro společnost Habidite překážkou.
(90)
V duchu judikatury dříve citované v 88. bodě odůvodnění platí, že když státní podpora posiluje z hlediska obchodu v rámci Unie postavení jednoho podniku vůči jiným soutěžitelům, je třeba mít za to, že tito jiní soutěžitelé jsou podporou poškozeni. Podpora může být taková, že bude mít vliv na obchod v Unii, dokonce i kdyby samotný přijímající podnik nepůsobil přeshraničně (45).
(91)
Na základě skutečností uvedených v 89. a 90. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by pravděpodobně ovlivňovala obchod mezi členskými státy.
VII.1.2 2. opatření: smlouva o bytech
(92)
Úvahy v bodech odůvodnění 64-67, 84-88 a 89-90 týkající se kritérií stanovených v definici státní podpory, tj. úvahy o využití státních prostředků, o přičitatelnosti státu, o narušení hospodářské soutěže a o vlivu na obchod v rámci Unie, platí mutatis mutandis i pro smlouvu o bytech. V 93.-96. bodě odůvodnění se tudíž budeme zabývat pouze kritériem selektivního zvýhodnění.
(93)
Jak bylo uvedeno v 45. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že jí smlouva o bytech neposkytla žádnou výhodu, a to v zásadě proto, že ceny, které měl platit Bizkailur za 1 500 bytů, jež měla společnost Habidite podle uvedené smlouvy postavit, se ve skutečnosti nacházely pod úrovní cen na trhu.
(94)
Za prvé, společnost Habidite konkrétně trvá na tom, že zmíněných 1 500 bytů, jež měla podle smlouvy dodat, by Bizkailur prodával jako regulované bydlení za maximální cenu, kterou platné regionální předpisy omezují na 1,7 ceny stanovené nařízením baskické vlády ze dne 1. srpna 2004 a následně upravené v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem (viz 17. a 18 bod odůvodnění). Průměrná cena, kterou by tudíž Bizkailur za zmíněných 1 500 bytů získal, by byla 2 010,19 EUR/m2, tedy méně, než jaká byla průměrná cena bytů volně prodávaných na trhu v biskajské provincii v roce 2007 (2 921,90 EUR/m2). Společnost Habidite by kromě toho z této částky 2 010,19 EUR/m2, kterou by za prodej bytů v částečně chráněném režimu získal samotný Bizkailur, obdržela jen 83 %, respektive 83,30 % v případě 750 bytů o ploše menší než 75 m2.
(95)
Za druhé, společnost Habidite tvrdí, že cena, kterou by podle smlouvy obdržela od Bizkailuru za zmíněných 1 500 bytů, je srovnatelná s cenami, jež obdržely i jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur v dané době uzavřel podobné smlouvy (příklady viz 45. bod odůvodnění).
(96)
A konečně společnost Habidite také uvádí, že podle legislativního dekretu č. 781/1986 a článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby se mohou tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv (46).
(97)
Po posouzení informací a argumentů předložených společností Habidite dospěla Komise k závěrům vysvětleným v 98.-107. bodě odůvodnění.
(98)
Komise by v prvé řadě ráda poukázala na skutečnost, že informace o průměrných cenách, jež obdržely jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur uzavřel obdobné smlouvy, vychází výhradně z údajů zveřejněných v tisku. Komise v tomto směru neobdržela od biskajského zastupitelstva žádné přímé informace, například ve formě kopií podobných smluv, jež Bizkailur uzavřel s jinými stavebními firmami. Odhady cen poskytnuté jak společností Habidite, tak biskajským zastupitelstvem se však v každém případě týkají let 2006 a 2007, zatímco v článku A, písm. c) smlouvy o bytech a v podnikatelském plánu společnosti Habidite (zveřejněném v roce 2009) se uvádí, že předmětných 1 500 bytů mělo být Bizkailuru dodáno v průběhu let 2009-2011.
(99)
I kdyby se přijalo, že ceny, které měla společnost Habidite od Bizkailuru podle smlouvy získat za předmětných 1 500 bytů, byly srovnatelné s cenami, jež od Bizkailuru obdržely na základě podobných smluv jiné stavební firmy, a že byly v každém případě nižší než ceny pozorované u těchto bytů na volném trhu, tento argument Komisi nepostačuje k tomu, aby mohla vyvodit závěr, že společnosti Habidite neplynula z této smlouvy žádná výhoda. Jak jsme poukázali i v rozhodnutí o zahájení řízení (47), výhoda, kterou společnost Habidite díky této smlouvě získala, spočívá v zásadě v tom, že smlouva společnosti zaručovala prodej významné části její počáteční produkce, čímž výrazně snižovala rizika spojená s novým investičním projektem, jež se v případě zavádění nového produktu (jako jsou „moduly Habidite“) z podstaty ještě zvyšují.
(100)
Je známo, že ve španělském stavebnictví v danou dobu probíhala (a stále probíhá) intenzivní hospodářská soutěž. Fakt, že Bizkailur si u společnosti Habidite objednal 1 500 bytů, musí z tohoto pohledu znamenat pro společnost Habidite nijak nezanedbatelnou výhodu vůči jejím konkurentům, a to i kdybychom brali v úvahu pouze poptávku po stavbě bytů určených k prodeji v regulovaném či chráněném režimu.
(101)
Skutečnost, že podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu (viz 19. bod odůvodnění) počítalo s tím, že během období 2004-2007 by Bizkailur nabídl do prodeje v chráněném režimu celkem 3 000 bytů, je dobrou známkou toho, že počet bytů objednaných u společnosti Habidite nebyl vůbec bezvýznamný. Je jisté, že akční plán se týkal období 2004-2007, kdy se předpokládalo, že 1 500 bytů, které si Bizkailur u společnosti Habidite objednal, by bylo dodáno v letech 2009-2011 (podle podnikatelského plánu společnosti ve verzi zveřejněné v roce 2009). Jedná se však o určení celkového počtu bytů, jež Bizkailur hodlal prodávat v chráněném režimu v okamžiku, kdy byla uzavřena smlouva o bytech.
(102)
Záležitost je třeba posoudit ve světle podílu, jaký měly byty nasmlouvané biskajským zastupitelstvem a společností Bizkailur na celkové odhadované produkci společnosti Habidite v příslušném období. V podnikatelském plánu zveřejněném v roce 2009 společnost Habidite odhadovala, že v roce 2009 by její celkovou produkci 433 bytů odkoupil výhradně Bizkailur. V roce 2010 by od ní Bizkailur koupil 670 bytů, přičemž celková produkce společnosti Habidite by měla dosáhnout čísla 1 113. V roce 2011 by pak Bizkailur koupil 342 bytů z celkové produkce 3 151. Tato čísla naznačují, že v době uzavření smlouvy o bytech sama společnost Habidite odhadovala, že by biskajské zastupitelstvo a Bizkailur v prvních dvou letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi (2009 a 2010) odkoupily významnou část její produkce. Výše uvedené podtrhuje závěr, že smlouva o bytech skutečně významnou měrou snížila inherentní rizika spojená s novým investičním projektem, zejména pak s uváděním nového produktu („modulů Habidite“) na trh.
(103)
O tom, že by se společnosti Habidite díky této smlouvě značně snížila rizika spojená s prodejem jejího produktu na trhu, dále svědčí i její samotný podnikatelský plán (z listopadu 2008) předložený za účelem získání regionální podpory v roce 2008. Společnost Habidite v tomto podnikatelském plánu vypočetla, že celková poptávka po bytech, jež se mají v období 2011-2016 prodat na regulovaném trhu v celém Baskicku, odpovídá přibližně 8 000 bytů ročně. Uvedený plán nasvědčuje tomu, že záměrem společnosti Habidite bylo prodávat přednostně na regulovaném trhu (sociální bydlení), a to jak v Baskicku, tak v jiných španělských autonomních oblastech. Konkrétně v roce 2011 měla společnost Habidite na španělském regulovaném trhu prodat celkem 289 bytů, přičemž její celková produkce se měla v témže roce rovnat 1 403 bytům. Z toho vyplývá, že po vypršení platnosti smlouvy o bytech (vzhledem k tomu, že 1 500 bytů, které si objednaly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur, mělo být dodáno nejpozději v květnu 2011) byl podíl bytů, jež měla společnost Habidite podle očekávání prodat na regulovaném trhu z celkové roční produkce (tj. 289 bytů z celkové produkce 1 403), mnohem nižší, než podíl v prvních třech letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi, kdy byla produkce kryta smlouvou o bytech.
(104)
Dalším důležitým aspektem je reálná poptávka po sociálním bydlení v provincii Biskajsko, kterou Bizkailur prostřednictvím smlouvy o bytech uspokojoval. O reálné poptávce po sociálním bydlení, již by Bizkailur pokryl pomocí smlouvy o bytech uzavřené se společností Habidite za stanovených podmínek, nepředložilo ani biskajské zastupitelstvo, ani společnost Habidite žádné konkrétní důkazy. V 98. bodě odůvodnění se uvádí, že předmětných 1 500 bytů uvedených ve smlouvě mělo být dodáno během let 2009-2011. Biskajské zastupitelstvo navíc nezpochybnilo, že se smlouva uzavřela za účelem poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (jako je sociální bydlení). Rovněž je třeba poukázat na skutečnost, že smlouva o bytech nebyla uzavřena v návaznosti na nabídkové řízení, ačkoli podle informací, jež poskytla sama společnost Habidite v souvislosti se zmínkou o podobných smlouvách uzavřených mezi Bizkailurem a jinými stavebními firmami, se zdá, že Bizkailur by za normálních okolností musel na smlouvu podobné povahy vypsat výběrové řízení.
(105)
Z tohoto pohledu nelze přijmout argument společnosti Habidite (viz 96. bod odůvodnění), že specifická technická povaha projektu dovolovala přímé zadání zakázky bez nabídkového řízení. Za prvé, ustanovení, na něž se společnost Habidite odvolává, se nevztahují na situaci, kterou se zaobíráme a ve které zvláštní povaha projektu spočívá v uvedení nového produktu na trh. Cílem smlouvy o bytech bylo získat byty za účelem jejich pozdějšího prodeje jako regulovaného bydlení pro znevýhodněné občany. Technologie použitá pro výstavbu tohoto bydlení je irelevantní, jelikož byty postavené z prefabrikovaných modulů přímo soutěžily s byty postavenými tradičními metodami. Za druhé, pokud jde o smlouvu o pozemcích a smlouvu o bytech, jejich zákonnost zpochybnil ve své zprávě z ledna 2009 baskický kontrolní úřad (48), když poukázal na skutečnost, že došlo k udělení veřejné zakázky za porušení zásad transparentnosti a veřejné soutěže.
(106)
Judikatura ve věci P&O Ferries (49) říká, že pouhý fakt, že veřejný orgán získá majetek za běžných tržních podmínek, nepostačuje k tomu, aby taková operace představovala transakci realizovanou za tržních podmínek, jestliže stát tento majetek ve skutečnosti nepotřeboval, a zejména jestliže byl takový majetek získán prostřednictvím smlouvy bez nabídkového řízení. Chybějící informace o reálné potřebě, aby Bizkailur v letech 2009-2011 prodával 1 500 bytů v částečně chráněném režimu, a také absence nabídkového řízení v našem případě nasvědčují tomu, že operace neproběhla za tržních podmínek.
(107)
S ohledem na skutečnosti uvedené v 97.-106. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že smlouvu o bytech nelze považovat za běžnou tržní operaci. Je naopak zcela zřejmé, že tato smlouva poskytuje společnosti Habidite a skupině Afer výhodu tím, že snižuje riziko spočívající v prodeji produkce za tržních podmínek v přímé soutěži s ostatními stavebními firmami. Prvek podpory je v tomto případě definován jako zisk, který by společnost Habidite obdržela z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur za podmínek smlouvy o bytech, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou měl z prodeje 1 500 bytů získat Bizkailur za cenových podmínek stanovených v článku A písm. e) smlouvy o bytech, a náklady na výstavbu těchto 1 500 bytů. Výhoda je selektivní, neboť je podle smlouvy o bytech poskytována konkrétně společnosti Habidite a skupině Afer.
VII.1.3. Předběžný závěr
(108)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění 64-90 a 92-106, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(109)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě uvedených pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(110)
V případě smlouvy o bytech představuje podporu zisk, který by společnost Habidite podle této smlouvy vytvořila z prodeje 1 500 bytů, tj. rozdíl mezi cenou stanovenou pro těchto 1 500 bytů v článku A písm. e) a náklady, jež by společnosti Habidite vznikly v souvislosti s jejich výstavbou.
VII.2 Slučitelnost
(111)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 Komise zpochybnila, zda by bylo možné podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech považovat za slučitelnou se Smlouvou ve smyslu příslušných pravidel použitelných v daný okamžik, zejména pak ve smyslu dočasného rámce (50), pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (51) a nařízení o blokových výjimkách (52).
(112)
Jak již bylo uvedeno v 60.-62. bodě odůvodnění, podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech však byla protiprávně poskytnuta dne 15. prosince 2006 (tedy před jejím oznámením Komisi), a její slučitelnost je tudíž třeba posoudit s přihlédnutím k pravidlům, jež v oblasti státní podpory platila v okamžiku jejího poskytnutí.
(113)
Vzhledem k této časové perspektivě nelze slučitelnost podpory poskytnuté podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech posuzovat ve světle zvláštních pravidel, jež platí v souvislosti s krizí a k jejichž přijetí a vstupu v platnost došlo k pozdějšímu datu.
(114)
Podle biskajského zastupitelstva navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala k 15. prosinci 2006 kritéria pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. Z tohoto důvodu se na ně v okamžiku uzavření smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla vztahovat podpora na záchranu a restrukturalizaci.
(115)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006 s cílem podpořit investiční projekt v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, jež v oné době patřila k oblastem způsobilým pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (53). S ohledem na výše uvedené je tedy nutno posoudit, zda by podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla být slučitelná se Smlouvou ve smyslu pravidel pro regionální podporu použitelných ke dni 15. prosince 2006, a sice podle pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 (54) (dále jen „pokyny k regionální podpoře z roku 1998“) a podle víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 (55) (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 2002“), v kontextu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(116)
Aby se regionální podpora investic považovala za slučitelnou s vnitřním trhem, musí vyhovovat řadě standardních kritérií slučitelnosti, jež byla v době uzavření smlouvy o pozemcích dne 15. prosince 2006 stanovena v pokynech k regionální podpoře z roku 1998. V dané době musela podpora konkrétně přispívat k regionálnímu rozvoji a podporovat počáteční investici do projektu, jehož realizace by začala až po předložení žádosti o podporu jejím příjemcem (pobídkový účinek), přičemž daný investiční projekt měl být až do výše minimálně 25 % financován příjemcem a měl by v oblasti způsobilé pro podporu, kde je umístěn, zůstat po dobu přinejmenším pěti let. Způsobilé výdaje, které se měly zohledňovat pro poskytnutí podpory, se navíc měly omezovat jen na určité způsobilé náklady a podpora se neměla kumulovat s jinými podporami tak, že by byl překročen horní limit platný pro regionální podporu.
(117)
Podle bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 obecně platilo, že regionální podpora ad hoc poskytnutá jednomu jedinému podniku nebo přinášející prospěch jedinému odvětví nebyla považována za slučitelnou se Smlouvou, neboť její pozitivní účinky na regionální rozvoj by byly v zásadě převáženy účinky rušivými. Kromě toho byla zakázána podpora ad hoc podnikům v obtížích.
(118)
Podpora poskytnutá společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích nebyla španělskými orgány oznámena v rámci povoleného režimu regionální podpory. Tato podpora může spíše splňovat kritéria pro označení za opatření ad hoc, jež přinášelo prospěch pouze společnosti Habidite a skupině Afer a implicitně pak odvětví stavebnictví.
(119)
Podle téhož bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 však tato podpora ad hoc, jež přináší prospěch jedinému odvětví a jednomu jedinému podniku, může být výjimečně prohlášena za slučitelnou se Smlouvou, pokud lze prokázat, že je významným přínosem pro regionální rozvoj a že její přínos převažuje nad rušivými účinky na hospodářskou soutěž a obchod v rámci Unie. Ačkoli španělské orgány v tomto směru neuvedly žádné argumenty, Komise z vlastní iniciativy a na základě údajů, které má k dispozici, prozkoumá, zda v případě podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích nejsou splněny podmínky pro použití takovéto výjimky.
(120)
Cílem smlouvy o pozemcích bylo jednoznačně podpořit nový investiční projekt, a sice novou továrnu Habidite v Alonsotegi. V daný okamžik bylo vypočteno, že tento projekt by vytvořil 1 100 nových přímých pracovních míst v oblasti způsobilé pro podporu a velmi pravděpodobně by v ní vytvořil i významný počet pracovních míst nepřímých. V této souvislosti je třeba zohlednit i další skutečnost, a sice že podle paralelní smlouvy o bytech by tento nový investiční projekt rovněž přispěl k dosažení cílů regionální politiky, a to výstavby sociálního bydlení pro nejvíce znevýhodněné občany biskajské provincie. V době uzavření obou smluv (viz 9. bod odůvodnění) navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala podmínky pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise tudíž musí konstatovat, že v případě smlouvy o pozemcích jsou splněny podmínky pro použití výjimky podle posledního odstavce 2. bodu pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(121)
Podle bodu 4.4 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje pojem regionální podpora pouze podporu počáteční investice, jež je definována jako investice do fixního kapitálu související s vybudováním nové provozovny, rozšířením provozovny již existující nebo se zahájením činnosti spojené se zásadní změnou produktu nebo výrobního postupu uplatňovaného v existující provozovně. Podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích této definici vyhovuje, neboť byla poskytnuta s cílem podpořit založení nového investičního projektu v Alonsotegi.
(122)
Podle bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 má podpora počáteční investice pokrývat výhradně způsobilé investiční výdaje, a maximální výše regionální podpory je tudíž vymezena jako procentní podíl způsobilých investičních výdajů. V souladu s body 4.5 a 4.6 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje kategorie „způsobilých výdajů“ nového investičního projektu pozemky, budovy a zařízení, jakož i některé druhy nehmotných investic (patenty, licence, odborné know-how) až do výše 25 % standardního základu, pokud se jedná o velké podniky.
(123)
S ohledem na výše uvedené je tedy třeba v prvé řadě určit způsobilé výdaje projektu Habidite v Alonsotegi ke dni 15. prosince 2006.
(124)
Jelikož podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla poskytnuta na základě předchozí žádosti o podporu, informace potřebné k určení způsobilých výdajů nového investičního projektu v případě regionální podpory nebyly příjemcem v danou chvíli poskytnuty. Informace, jež mělo biskajské zastupitelstvo o způsobilých výdajích k dispozici, jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění takto:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,00 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(125)
Výše uvedené kategorie výdajů lze považovat za „způsobilé výdaje“ ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998. Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích kromě toho přímo souvisela s nabýváním a úpravou pozemků za účelem průmyslového využití v novém investičním projektu, čímž je splněna další podmínka vyplývající z ustanovení bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(126)
Bod 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 stanoví, že podpora počáteční investice je podmíněna tím, že předmětná investice přetrvá po období přinejmenším pěti let. Tato podmínka sice nebyla společnosti Habidite v rámci smlouvy o pozemcích konkrétně uložena, je však třeba poukázat na skutečnost, že v paralelní smlouvě o podpoře na školení (popsané v 39. bodě odůvodnění), jež byla rovněž uzavřena 15. prosince 2006 a týkala se téhož investičního projektu, se společnost Habidite zavázala, že zachová 1 100 pracovních míst po dobu minimálně pěti let. Komise tudíž dochází k závěru, že podmínka v bodě 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je také splněna.
(127)
Komise nemá žádné informace o odhadovaných nákladech na mzdy pro 1 100 zaměstnanců továrny Habidite v Alonsotegi, a nemůže tudíž řádně posoudit, zda je podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích slučitelná s body 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, pokud jde o tvorbu pracovních míst. Jelikož je však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích spojena s nákupem pozemků, které způsobilým výdajem jsou, není třeba se posouzením podle bodů 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zabývat.
(128)
Pokud jde o posouzení kumulativních účinků ve smyslu bodu 4.18 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, investiční projekt Habidite neobdržel před uzavřením smlouvy o pozemcích žádnou jinou dřívější podporu investic, kterou by bylo třeba brát v úvahu.
(129)
V bodě 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 se uvádí, že režimy podpory musí stanovit, že žádost o podporu musí být předložena před zahájením realizace projektů. Cílem tohoto ustanovení je zaručit, aby se regionální podpora poskytovala jen případech, kdy má ověřitelný pobídkový účinek: pokud by práce na určitém projektu započaly již před podáním žádosti o podporu, následně poskytnutá regionální podpora by pobídkový účinek zjevně neměla, což znamená, že projekt by se s největší pravděpodobností uskutečnil i bez podpory.
(130)
V tomto směru je třeba v prvé řadě zdůraznit, že smlouva o pozemcích byla opatřením ad hoc, a nikoli podporou poskytnutou v rámci povoleného režimu. Pobídkový účinek je však obecným kritériem slučitelnosti ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jehož splnění je v každém případě třeba ověřit. Ačkoli biskajské zastupitelstvo přítomností pobídkového účinku v předmětném opatření neargumentovalo, Komise musí z úřední povinnosti splnění této zásadní podmínky slučitelnosti prozkoumat.
(131)
Komise se domnívá, že podmínka týkající se pobídkového účinku je v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích splněna, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, podpora sice nebyla oznámena před jejím poskytnutím (15. prosince 2006), ale práce související s projektem byly zahájeny až po poskytnutí podpory. Z informací předložených biskajským zastupitelstvem vyplývá, že nákup pozemků potřebných pro projekt, což lze považovat za začátek prací na předmětném investičním projektu, byl zahájen až v květnu 2007, tj. po uzavření smlouvy o pozemcích, k němuž došlo dne 15. prosince 2006. Za druhé, skutečnost, že projekt Habidite nebyl po odstoupení od smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech realizován, lze považovat za důkaz toho, že podpora pobídkový účinek měla: projekt nebyl bez podpory uskutečněn.
(132)
Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 také požadoval, aby samotný příjemce podpory vložil do projektu finanční příspěvek bez podpory ve výši přinejmenším 25 % způsobilých výdajů. Je zřejmé, že v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je i tato podmínka splněna. Způsobilé výdaje, které pro tento projekt uvedlo biskajské zastupitelstvo, dosahovaly výše 55 milionů EUR, a společnost Habidite by tudíž musela z vlastních zdrojů uhradit přinejmenším 25 % z této částky, což odpovídá minimálně 13,75 milionu EUR. Komise má za to, že prvek podpory obsažený ve smlouvě o pozemcích, tak jak je popsán ve 109. bodě odůvodnění, by nemohl převýšit 75 % způsobilých výdajů (41,25 milionu EUR), a to ani za předpokladu výrazného nárůstu celkové výše podpory v tom smyslu, že by podpora sestávala z 28,2 milionu EUR reálných nákladů vzniklých při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití a z dalších 0,98 milionu EUR (13,41 % z celkových výdajů na nákup pozemků odhadovaných biskajským zastupitelstvem na 7,3 milionu EUR).
(133)
Na základě skutečností uvedených v 116.-132. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že podpora spojená se smlouvou o pozemcích splňovala podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(134)
Z informací o způsobilých investičních nákladech uvedených v 12. a 124. bodě odůvodnění také vyplývá, že investiční projekt Habidite splňoval v prosinci 2006 podmínky pro označení za velký investiční projekt ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 2002, neboť celkové způsobilé náklady na tento projekt převyšovaly 50 milionů EUR. Slučitelnost podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je proto třeba posoudit i z hlediska souladu s podmínkami víceodvětvového rámce z roku 2002.
(135)
Maximální použitelná intenzita podpory v konurbaci Gran Bilbao v prosinci 2006 byla 20 % (vyjádřeno v čistém grantovém ekvivalentu). V souladu s 21. bodem víceodvětvového rámce z roku 2002 a vzhledem k způsobilým výdajům na projekt Habidite od roku 2006, tak jak jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění, měla být maximální přípustná intenzita podpory pro tento projekt snížena následovně:
Způsobilé výdaje
Upravený horní limit podpory
do 50 milionů EUR
10 milionů EUR (20 % - horní limit pro regionální podporu - z 50 milionů EUR)
50-100 milionů EUR
0,5 milionu EUR (10 % - polovina horního limitu pro regionální podporu - z 5 milionů EUR)
část převyšující 100 milionů EUR
-
celkem
10,5 milionu EUR
(136)
Z výše uvedeného vyplývá, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by byla slučitelná pouze do celkové výše 10,5 milionu EUR, a její část, která by tuto částku převyšovala, by slučitelná nebyla. Jak bylo uvedeno v bodech odůvodnění 78-82 a v bodě odůvodnění 109, výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích nejde přesně vyčíslit kvůli neshodám, které panují ohledně reálných nákladů, jež měly podniku Bizkailur vzniknout při plnění jeho smluvních povinností spočívajících v nabytí pozemků pro vybudování továrny Habidite v Alonsotegi a v jejich úpravě za účelem průmyslového využití. Přijetí správného konečného stanoviska v tomto sporu není v silách Komise.
(137)
První složka podpory by představovala 13,21 % reálných nákladů, které by Bizkailuru vznikly za nákup pozemků. Biskajské zastupitelstvo tvrdí, že tyto reálné náklady by dosáhly celkem 7,3 milionu EUR, avšak společnost Habidite se domnívá, že odhad zastupitelstva je nadhodnocený. Za zmínku rovněž stojí, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem samotným (viz 12. bod odůvodnění) se náklady na nákup pozemků jednu dobu odhadovaly na 4,8 milionu EUR. A konečně v listopadu 2008 byly náklady na nákup pozemků odhadnuty na 5,5 milionu EUR, a to v podnikatelském plánu společnosti Habidite předloženém v roce 2008 spolu se žádostí o regionální podporu.
(138)
Co se týče druhé složky podpory, tj. veškerých reálných nákladů, jež by podniku Bizkailur vznikly při úpravě předmětných pozemků za účelem průmyslového využití, biskajské zastupitelstvo v březnu 2009 vypočetlo částku 28,5 milionu EUR, ačkoli zároveň sdělilo, že jednu dobu se výše těchto nákladů odhadovala na pouhé 4,04 milionu EUR (viz 12. bod odůvodnění).
(139)
Ve výsledku nelze na základě stávajících informací s naprostou jistotou vyloučit, že by podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nepřekročila výši povolenou pro tento projekt (10,5 milionu EUR).
(140)
V 24. bodě víceodvětvového rámce z roku 2002 jsou stanoveny dodatečné podmínky slučitelnosti pro opatření, u nichž výše podpory překračuje výši maximální přípustné podpory pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v téže oblasti způsobilé pro podporu. Na základě 21. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 by se v našem případě maximální přípustná podpora pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v konurbaci Gran Bilbao rovnala v prosinci 2006 částce 15 milionů EUR (složené jednak z 10 milionů EUR představujících 20 % z prvních 50 milionů EUR, jednak z dalších 5 milionů EUR představujících 10 % z následujících 50 milionů EUR).
(141)
Jak již bylo vysvětleno v 78.-82. bodě odůvodnění, celkovou výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích není možné na základě dostupných informací přesně vyčíslit. Komise však nemůže vyloučit, že by výše podpory mohla překročit horní limit ve výši 15 milionů EUR. Za těchto okolností Komise ověřila, zda byly v případě smlouvy o pozemcích splněny dvě dříve zmíněné dodatečné podmínky pro to, aby tato podpora mohla být schválena.
(142)
První podmínkou je, že na příjemce podpory nesmí v době před investicí a po investici připadat více než 25 % objemu prodeje daného produktu. Druhá podmínka pak říká, že výrobní kapacita vytvořená investičním projektem nesmí na daném trhu přesahovat 5 %. Podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 musí splnění těchto dvou podmínek dokázat dotčený členský stát. V předmětném případě španělské orgány neposkytly informace, jež by Komisi splnění některé z těchto dvou dodatečných podmínek umožnily ověřit.
(143)
Na základě odhadů tržních cen poskytnutých společností Habidite v listopadu 2008 za účelem získání regionální podpory v roce 2008 (viz 87. bod odůvodnění) však tato společnost vypočítala, že její podíl na španělském trhu výstavby bydlení obecně (bydlení prodávaného na volném trhu i bydlení sociálního) dosahoval v roce 2011 (tj. po přičtení nové výrobní kapacity vytvořené předmětným investičním projektem) výše [0,1-1,0] % a že od roku 2012 by se zvýšil na [0,5-1,5] %. Pokud bychom uvažovali pouze o baskickém trhu, podíl společnosti Habidite na volném trhu v odvětví stavebnictví by v roce 2011 byl [0,1-1,0], přičemž tento podíl by měl tendenci se zvyšovat na [2,0-3,0] % od roku 2014.
(144)
S ohledem na tyto odhady - nezpochybněné žádnými jinými, Komisi dostupnými údaji - se lze domnívat, že v souvislosti s investicí podporovanou prostřednictvím smlouvy o pozemcích by společnost Habidite v roce 2006 limity co do tržního podílu a kapacity podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 nepřekročila.
(145)
Na závěr je třeba uvést, že část podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, jež nepřekračuje maximální povolenou výši 10,5 milionu EUR, by splnila podmínky slučitelnosti i podle víceodvětvového rámce z roku 2002. Část podpory, jež by tento horní limit mohla překročit, by se Smlouvou slučitelná nebyla, protože by nebyly splněny podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 ani podle víceodvětvového rámce z roku 2002.
(146)
Jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí se vracet, pro účely tohoto rozhodnutí jsou výše uvedené závěry ohledně slučitelnosti podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích postačující.
(147)
Komise by ráda upozornila příslušné španělské orgány na skutečnost, že podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích je třeba zohlednit při posuzování toho, zda jsou u regionální podpory udělené baskickou autonomní vládou v roce 2008 na tentýž projekt splněna pravidla pro kumulaci. Nutné je to mimo jiné proto, že jak podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích, tak regionální podpora z roku 2008 zahrnovala způsobilé výdaje spojené s nákupem a úpravou týchž pozemků. Komise by také ještě jednou ráda zdůraznila, že práce na tomto investičním projektu byly započaty v květnu 2007, ale žádost o regionální podporu v roce 2008 byla podána v roce 2008.
(148)
V 93.-107. bodě odůvodnění se uvádí, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech snižuje rizika spojená s počáteční investicí, neboť zaručuje prodej významné části počáteční produkce nové továrny, a že společnosti Habidite poskytuje výhodu oproti jiným soutěžitelům tím, že jí bez nabídkového řízení zaručuje veřejnou zakázku na dodání 1 500 bytů, které se mají prodávat v částečně chráněném režimu. Podpora obsažená ve smlouvě o bytech byla definována jako zisk, který by společnost Habidite získala z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou by Bizkailur získal z prodeje bytů, a samotnými náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(149)
Podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 jsou regionální podpory vázány na způsobilé náklady. Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 sice rozhodně neomezuje formy, jakými lze podporu poskytnout, avšak z bodu 4.5 a z celého obsahu uvedených pokynů zároveň jasně vyplývá i to, že podpora investic musí být určena na způsobilé investiční náklady. V souladu s bodem 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 by se mohly pro poskytnutí regionální podpory brát v úvahu pouze náklady na nabytí aktiv, jako jsou pozemky, budovy a zařízení/stroje. Podle bodu 4.6 zmiňovaných pokynů může být regionální podpora určena i na dotování jiných nákladů, např. nákladů na koupi patentů, licencí a odborného know-how.
(150)
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech však není s ohledem na její povahu určena na takovéto způsobilé výdaje, nýbrž na snížení aktuálních provozních výdajů příjemce. Podle bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je provozní podpora v zásadě zakázána a povoluje se pouze výjimečně v oblastech způsobilých pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Projekt Habidite se však měl realizovat v oblasti způsobilé pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a ne ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a).
(151)
Komise musí tudíž konstatovat, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech představovala provozní podporu, jež by ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 nebyla slučitelná se Smlouvou.
VIII. ZÁVĚR
(152)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v 63.-151. bodě odůvodnění, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(154)
V případě smlouvy o bytech spočívá podpora v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných biskajským zastupitelstvem a podnikem Bizkailur, tj. v rozdílu mezi cenou, za kterou by Bizkailur podle uvedené smlouvy tyto byty prodal, a náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(155)
Dostupné informace nedovolují přesně vyčíslit výši podpory obsaženou ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech. Vyčíslení této podpory však není pro účely tohoto rozhodnutí nutné, jelikož podpora nebyla vyplacena, a není tudíž zapotřebí ji získat zpět.
(156)
Komise musí rovněž podtrhnout, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují protiprávní podporu. Podpora obsažená v těchto smlouvách byla poskytnuta dne 15. prosince 2006 za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené ve Smlouvě. Zohlední-li se judikatura ve věci CELF a SIDE (56), pozdější oznámení obou smluv ani závěr o částečné slučitelnosti podpory obsažené v dohodě o pozemcích až do povolené výše 10,5 milionu EUR nezbavují podporu protiprávní povahy. Komise žádá španělské orgány, aby z protiprávní povahy podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech vyvodily veškeré potřebné právní důsledky.
(157)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích je slučitelná se Smlouvou v souladu s pokyny k regionální podpoře z roku 1998 a s víceodvětvovým rámcem z roku 2002 až do povolené výše 10,5 milionu EUR. Část podpory, jež byla poskytnuta prostřednictvím smlouvy o pozemcích a jež by mohla tuto povolenou výši přesáhnout, se Smlouvou slučitelná není.
(158)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o bytech představuje provozní podporu, která je ve své úplnosti neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(159)
Závěr tohoto rozhodnutí, pokud jde o existenci podpory ve smlouvě o pozemcích, je relevantní z hlediska regionální podpory, kterou baskická autonomní vláda v roce 2008 poskytla na tentýž investiční projekt. Komise konstatuje, že práce na tomto investičním projektu začaly v květnu 2007, tedy před podáním žádosti o regionální podporu v roce 2008.
(160)
Příjemci podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech jsou společnost Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupina Afer, které jsou obě stranami uvedených smluv a existuje mezi nimi spojitost ve smyslu čl. 3 odst. 2 a 3 přílohy doporučení Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (57),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Obě smlouvy oznámené Španělským královstvím dne 15. dubna 2009 a uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. na straně jedné a společností Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupinou Afer na straně druhé obsahují státní podporu ve smyslu ustanovení čl. 107 odst. 1 Smouvy.
Článek 2
Podpora obsažená v oznámených smlouvách je protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
Článek 3
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích sestává:
a)
z nulových úroků, které si biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur účtovaly za úvěr, jenž odpovídá celkovým nákladům vzniklým při nabývání pozemků a jenž se má začít splácet po uplynutí čtyřletého odkladu a má být bez úroků splacen ve čtyřech stejně velkých splátkách ve výši 25 %. Čistý grantový ekvivalent bezúročného úvěru, jako je ten, jímž se zabývá toto rozhodnutí, by odpovídal 13,41 % reálných nákladů vzniklých podniku Bizkailur při nabývání pozemků určených pro předmětný projekt podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
z celkových reálných nákladů, které by vznikly podniku Bizkailur v souvislosti s úpravou pozemků, jež měly být pro předmětný projekt získány, za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, podle části druhé, čl. 1 bodu iii) smlouvy o pozemcích.
Článek 4
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech spočívá v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer podle smlouvy obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. Tímto ziskem se rozumí rozdíl mezi cenou, kterou by společnost Habidite obdržela od podniku Bizkailur podle čl. A písm. e) smlouvy, a samotnými náklady, jež by společnosti Habidite vznikly při výstavbě těchto 1 500 bytů.
Článek 5
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích je ve smyslu pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 a víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 slučitelná se Smlouvou až do přípustné výše 10,5 milionu EUR. Podpora, jež tento horní limit převýší, se Smlouvou slučitelná není.
Článek 6
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech je neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998, neboť se v jejím případě jedná o provozní podporu.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 27. června 2012.
SKLEP KOMISIJE
z dne 27. junija 2012
o državni pomoči SA.28356 (C 37/09 (ex NN 226/09)) - Habidite Alonsotegi
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 4194)
(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2013/198/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
ob upoštevanju odločitve Komisije, da začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe glede ukrepa pomoči C 37/09 (ex N 226/09) (2),
po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
I. POSTOPEK
(1)
Španski organi so 15. aprila 2009 zaradi pravne gotovosti priglasili dve pogodbi, ki sta ju 15. decembra 2006 sklenili podjetji BIZKAILUR S.A. (v nadaljnjem besedilu: BIZKAILUR) in Diputación Foral de Bizkaia (v nadaljnjem besedilu: Diputación) na eni strani ter zasebna podjetja Habidite Technologies País Vasco S.A. (v nadaljnjem besedilu: Habidite), Grupo Empresarial AFER S.L. (v nadaljnjem besedilu: skupina AFER) in skupina Habidite na drugi strani.
(2)
Komisija je v zvezi s priglašenima pogodbama 2. decembra 2009 uvedla formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (3). Sklep o začetku postopka je bil dne 12. marca 2010 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (4).
(3)
Španski organi niso predložili pripomb k sklepu o začetku postopka. Podjetje Habidite je na sklep o začetku postopka odgovorilo z dopisom z dne 9. aprila 2010. Te pripombe so bile z dopisom z dne 15. aprila 2010 predložene španskim organom, ki so odgovorili z dopisom z dne 12. maja 2010. Nobene druge tretje strani niso predložile pripomb k sklepu o začetku postopka.
(4)
Podjetje Habidite je 6. septembra 2010 zaprosilo za dostop do dokumentov iz spisa španskih organov v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 (5). Komisija se je o tej prošnji 10. septembra 2010 posvetovala s španskimi organi. Španski organi so 13. septembra odgovorili, da ne nasprotujejo, da se podjetju Habidite dovoli dostop do zahtevanih dokumentov. Zahtevani dokumenti so bili podjetju Habidite predloženi 7. oktobra 2010.
(5)
Komisija je zahtevala dodatne informacije od španskih organov z dopisoma z dne 28. junija 2010 in 8. decembra 2010, na katera so španski organi odgovorili 26. julija 2010 oziroma 14. januarja 2011.
(6)
Podjetje Habidite je predložilo dodatne pripombe in informacije z dopisom z dne 27. julija 2010, na katerega so španski organi odgovorili 3. novembra 2011; dopisom z dne 6. aprila 2011 (evidentiran 13. aprila 2011), na katerega so španski organi odgovorili 30. maja 2011 (evidentiran 6. junija 2011); in dopisom z dne 7. julija 2011. Službe Komisije so se na zahtevo podjetja Habidite sestale z njegovimi predstavniki 3. februarja 2011 v Bruslju.
II. OZADJE
(7)
Pogodbi, ki sta predmet tega sklepa, sta bili sklenjeni 15. decembra 2006 med podjetjema BIZKAILUR in Diputación na eni strani ter podjetjem Habidite, skupino AFER in skupino Habidite na drugi strani.
(8)
Podjetje BIZKAILUR je bilo v celoti v lasti podjetja Diputación, katerega socialni namen je bil nakup in prilagoditev zemljišč za spodbujanje industrijskih projektov in projektov socialnih stanovanj v provinci Bizkaia. Junija 2010 se je podjetje BIZKAILUR skupaj z drugimi javnimi podjetji, ki se ukvarjajo s podobnim področjem dejavnosti, združilo v sedanje podjetje AZPIEGITURAK S.A.U., ki je prav tako v celoti v lasti podjetja Diputación in opravlja podobne dejavnosti (6).
(9)
Podjetje Habidite je skupaj z drugimi povezanimi podjetji v skupini Habidite del skupine AFER, ki ima sedež v mestu Ortuella v provinci Bizkaia (7). Na dan priglasitve je skupina AFER štela skupaj 13 podjetij (8), ki so se ukvarjala z gradbeništvom in z njim povezanimi sektorji. Vsa podjetja v skupini AFER so bila v tistem času v večinski lasti […] (9), ki jih je tudi obvladovalo. Kot sta navedli podjetji Diputación in Habidite, v času, ko sta bili sklenjeni priglašeni pogodbi, nista bila niti Habidite niti skupina AFER podjetji v težavah (10) v skladu s točkami 9, 10 in 11 Smernic skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje).
(10)
Priglašeni pogodbi sta bili sklenjeni z namenom, da se podpre nov naložbeni projekt, ki naj bi ga izvajalo podjetje Habidite, in sicer ustanovitev tovarne za proizvodnjo gradbenih elementov (v nadaljnjem besedilu: tovarna Habidite) v Alonsotegi, manjšem mestu na upravnem območju (comarca) Gran Bilbao. Na dan sklenitve priglašenih pogodb se je upravno območje Gran Bilbao štelo za regijo, upravičeno do pomoči v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe (11). Tovarna Habidite naj bi ustvarila 1 100 novih delovnih mest na tem območju, upravičenem do pomoči.
(11)
Nova tovarna naj bi proizvajala „elemente Habidite“, tj. montažne gradbene elemente za neposredno sestavljanje hiš/zgradb. Elementi Habidite naj bi se proizvajali na proizvodni liniji, podobno kot pri proizvodnji avtomobilov, nato pa bi se prepeljali na končno lokacijo in se tam neposredno sestavili. Proizvod se je štel za inovativnega ne le zaradi edinstvene proizvodne tehnologije, temveč tudi zaradi časovnih in materialnih prihrankov pri sestavljanju končnega proizvoda (zgradb in hiš) ter uporabe materialov, ki omogočajo varčevanje z energijo. Podjetje je zaprosilo za več patentov v zvezi s tem proizvodom (12).
(12)
Po informacijah, ki jih je predložilo podjetje Diputación, so bili v času podpisa priglašenih pogodb stroški tega naložbenega projekta v mestu Alonsotegi ocenjeni na 55 milijonov EUR, kot je razvidno iz naslednje razpredelnice:
Zemljišče
4,8 milijona EUR
Industrijska stavba
22,5 milijona EUR
Prilagoditev zemljišča (urbanización)
4,04 milijona EUR
Infrastruktura
24,0 milijona EUR
Skupaj
55,34 milijona EUR
(13)
Letna proizvodnja načrtovane tovarne Habidite naj bi obsegala 3 500 stanovanj v prvih letih delovanja tovarne in 4 500 stanovanj, ko bo dosežena polna proizvodna zmogljivost.
(14)
Za razumevanje konteksta, v katerem sta bili 15. decembra 2006 sklenjeni priglašeni pogodbi, je treba na kratko opisati zakonsko podlago za zagotavljanje socialnih stanovanj v País Vasco (v nadaljnjem besedilu: Baskija).
(15)
Pred začetkom krize leta 2008 so bile povprečne cene nepremičnin v tej avtonomni skupnosti (comunidad autónoma) višje kot drugje v Španiji in so ostale višje do datuma tega sklepa. Baskovski organi želijo bolj ogroženim skupinam državljanov zagotoviti dostop do stanovanj z zagotavljanjem socialnih stanovanj v okviru zaščitenega sistema (viviendas protegidas) in delno zaščitenega sistema (viviendas tasadas). Značilnosti teh dveh kategorij socialnih stanovanj so opisane spodaj.
(16)
Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo (13) (v nadaljnjem besedilu: Regionalni zakon 2/2006) določa, da je treba:
(a)
40 % mestnih gradbenih zemljišč nameniti za stanovanja v okviru zaščitenega sistema (viviendas protegídas) in delno zaščitenega sistema (viviendas tasadas), in sicer po 20 % za vsak sistem (člen 80(2) Regionalnega zakona 2/2006);
(b)
55 % zunajmestnih gradbenih zemljišč nameniti za stanovanja v okviru zaščitenega sistema (viviendas protegídas), 20 % teh zemljišč pa za stanovanja v okviru delno zaščitenega sistema (viviendas tasadas) (člen 80(3) Regionalnega zakona 2/2006).
(17)
Stanovanja v okviru delno zaščitenega stanovanjskega sistema (viviendas tasadas) spadajo v vmesno skupino med socialnimi stanovanji in stanovanji, ki se prosto prodajajo na trgu. Cene stanovanj v okviru delno zaščitenega sistema (viviendas tasadas) so na podlagi Regionalnega zakona 2/2006 omejene na največ 1,7-kratnik najvišje cene enakovrednih stanovanj v okviru polno zaščitenega sistema (viviendas protegídas). Najvišje cene stanovanj iz te kategorije v provinci Bizkaia so določene na podlagi Odredbe (Orden) z dne 1. avgusta 2004 Ministrstva za stanovanjsko politiko in socialne zadeve (14), ki je določilo začetno regulirano ceno, ki naj bi se nato letno indeksirala na podlagi indeksa cen življenjskih potrebščin (ĺndice de Precios al Consumo, IPC), ki ga določi španski nacionalni statistični urad (Instituto Nacional de Estadística).
(18)
Po navedbah podjetja Diputación so leta 2006, ko sta bili sklenjeni priglašeni pogodbi, najvišje cene stanovanj v okviru zaščitenega sistema (viviendas protegídas) znašale:
-
151,86 EUR/m2 za občine, navedene v Prilogi I k Odredbi z dne 1. avgusta 2004,
-
1 307,94 EUR/m2 za občine, navedene v Prilogi II k Odredbi z dne 1. avgusta 2004,
-
1 181,54 EUR/m2 za druge občine;
-
472,40 EUR/m2 za prizidke (garaža/pralnica itd.).
Cene v okviru delno zaščitenega sistema (viviendas tasadas) so bile omejene na največ 1,7-kratnik zgoraj navedenih cen.
(19)
Podjetje Diputación navaja, da je podjetje BIZKAILUR ob sklenitvi priglašenih pogodb s podjetjem Habidite delovalo v skladu z zakonom Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local (Zakon 7/1985) (15), ki občinam dodeljuje neodvisnost pri urejanju zadev lokalnega interesa, vključno z zagotavljanjem socialnih stanovanj (člen 25). Na podlagi člena 109(2) Kraljevega odloka 1372/1986 (Real Decreto 1372/1986) in člena 79 Zakona 7/1985 (prečiščeno besedilo) so občine brezplačno ali za plačilo prenesle na podjetje BIZKAILUR sredstva, potrebna za izvajanje ciljev na področju socialnih stanovanj. V času sklenitve priglašenih pogodb (15. decembra 2006) so bili cilji na področju socialnih stanovanj opredeljeni v načrtu za zagotavljanje socialnih stanovanj v provinci Bizkaia v obdobju 2004-2007 (Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007), ki ga je podjetje Diputación sprejelo leta 2004 (v nadaljnjem besedilu: načrt Foral). Po navedbah podjetja Diputación je bilo v načrtu Foral predvideno, da podjetje BIZKAILUR v obdobju 2004-2007 zagotovi skupaj 3 000 stanovanj v okviru zaščitenega sistema.
(20)
V skladu s prvo pogodbo, ki je v sklepu o začetku postopka opredeljena kot „ukrep 1“ (v nadaljnjem besedilu: pogodba o zemljišču), sta podjetji Diputación in BIZKAILUR v 24 mesecih od datuma podpisa pogodbe opravila nakup in prilagoditev za industrijsko uporabo parcele v skupni velikosti 101 430 m2 (81 600 m2 za industrijski obrat, 5 300 m2 za pisarne in 14 300 m2 za industrijske prizidke) na industrijskem območju Montealegre v mestu Alonsotegi (člen 1(ii) drugega dela pogodbe). Podjetje BIZKAILUR bi preneslo lastništvo nad prilagojenim zemljiščem na podjetje Habidite v 12 mesecih od datuma podpisa pogodbe (člen 1(iii) drugega dela pogodbe) „brez kakršnih koli pristojbin, stroškov ali prispevkov“, za ceno, ki je enaka „dejanskim stroškom, ki jih je imelo podjetje BIZKAILUR pri njenem nakupu“ (člen 1(vi) drugega dela pogodbe). Podjetje Habidite bi to ceno plačalo v sedmih letih od datuma prenosa lastništva, in sicer v štirih enakih obrokih (po 25 %), ki bi jih plačalo ob koncu četrtega, petega, šestega in sedmega leta (člen 1(vii) drugega dela pogodbe).
(21)
V skladu z drugo pogodbo, ki je v sklepu o začetku postopka opredeljena kot „ukrep 2“ (v nadaljnjem besedilu: pogodba o stanovanjih), bi podjetje Diputación neposredno ali prek podjetja BIZKAILUR od podjetja Habidite kupilo skupaj 1 500 stanovanj, od tega 750 s površino, manjšo od 75 m2. Podjetji Diputación ali BIZKAILUR bi teh 1 500 stanovanj naročili od maja 2007 do konca junija 2010, da bi omogočili dobavo vseh 1 500 stanovanj do maja 2011.
(22)
Stanovanja iz pogodbe bi se zgradila na zemljišču, ki ga je podjetje BIZKAILUR dalo na voljo podjetju Habidite, nato pa bi jih podjetji Diputación ali BIZKAILUR ali kar samo podjetje Habidite neposredno prodali v okviru delno zaščitenega stanovanjskega sistema (viviendas tasadas) (glej uvodne izjave od (14) do (19)). Kadar bi stanovanja iz pogodbe prodali podjetji Diputación ali BIZKAILUR, podjetje Habidite ne bi pridobilo lastništva nad zemljiščem, na katerem naj bi bila zgrajena stanovanja. V takih primerih bi bila njegova naloga samo zgraditi stanovanja.
(23)
V pogodbi je določeno, da lahko izjemoma nekatera stanovanja iz pogodbe zagotovita tudi podjetje Habidite ali skupina AFER (člen A(f) pogodbe o stanovanjih). V takih izjemnih primerih bi podjetje Habidite ali skupina AFER najprej pridobila lastništvo nad zemljiščem, potrebnim za izgradnjo stanovanj, nato bi izvedla gradbena dela in na koncu prodala stanovanja v okviru delno zaščitenega sistema (viviendas tasadas). V takih primerih bi podjetje Habidite ali skupina AFER obdržala le opredeljeno ceno stanovanj, kot je navedena spodaj, medtem ko bi del cene, ki ustreza zemljišču, prenesla na podjetji Diputación in/ali BIZKAILUR.
(24)
V skladu s členom A(e) pogodbe o stanovanjih naj bi podjetje Habidite za 1 500 stanovanj dobilo:
(a)
stanovanja, večja od 75 m2: 83 % cene, ki jo je podjetje BIZKAILUR pridobilo za stanovanjsko površino, in 100 % cene, pridobljene za prizidke (garaža, pralnica itd.);
(b)
stanovanja, manjša od 75 m2: 83,30 % cene, ki jo je podjetje BIZKAILUR pridobilo za stanovanjsko površino, in 100 % cene, pridobljene za prizidke (garaža, pralnica itd.).
(25)
Podjetje BIZKAILUR bi tako obdržalo preostalih 17 % oziroma 16,70 % cene, pridobljene za stanovanja (razen za prizidke - garažo, pralnico itd., za katere bi podjetje Habidite dobilo celotno prodajno ceno).
(26)
Podjetje Diputación je predstavilo primer stanovanja s površino 75 m2, ki bi se leta 2006 prodalo v okviru delno zaščitenega stanovanjskega sistema, v skladu s katerim bi podjetje Habidite pridobilo: 143 060,58 EUR (83 % od 75 m2 × 1 351 EUR × 1,7) in 28 107,6 EUR za prizidke (100 % od 35 m2 × 472,4 EUR) od celotne cene 200 459,5 EUR, po kateri bi podjetje BIZKAILUR prodalo stanovanje v okviru delno zaščitenega stanovanjskega sistema (viviendas tasadas).
(27)
V skladu s členom A(g) pogodbe o stanovanjih bi lahko podjetji Diputación ali BIZKAILUR izjemoma prodali po tržni ceni nekaj od 1 500 stanovanj, naročenih pri podjetju Habidite, pri čemer bi podjetje Habidite pridobilo enake odstotke prodajne cene, kot je določeno v členu A(e) in navedeno v uvodni izjavi (24).
(28)
Podjetji Diputación in BIZKAILUR nista izvedli javnega razpisa pred sklenitvijo pogodbe o stanovanjih s podjetjem Habidite.
(29)
Sčasoma so projekt Habidite dejansko opustili. Po navedbah podjetja Diputación je bil glavni razlog, da bi podjetje BIZKAILUR imelo višje stroške, kot je bilo prvotno ocenjeno za nakup in prilagoditev industrijski rabi parcele, na kateri naj bi bila zgrajena tovarna Habidite.
(30)
Podjetje Diputación je navedlo (16), da je podjetje BIZKAILUR od maja 2007 do aprila 2008 za ta projekt kupilo zemljišče površine 205 487,73 m2, za katero je plačalo skupaj 4,7 milijona EUR. Navedlo je tudi, da je bilo treba kupiti dodatnih 95 000 m2, kar naj bi po ocenah stalo dodatnih 2,6 milijona EUR. Glede stroškov prilagoditve zemljišča za industrijsko rabo je bilo marca 2009 ocenjeno, da bodo ti znašali 28,5 milijona EUR.
(31)
Lastništvo nad zemljiščem, ki ga je podjetje BIZKAILUR že pridobilo za ta projekt, se ni preneslo na podjetje Habidite.
III. SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA
(32)
Komisija je v sklepu o začetku postopka z dne 2. decembra 2009 (17) menila, da se zdi, da pogodba o zemljišču in pogodba o stanovanjih vključujeta državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Poleg tega se zdi, da pomoč ni združljiva s Pogodbo v smislu katerih koli ustreznih pravil o državnih pomoči.
(33)
Komisija je v zvezi s pogodbo o zemljišču sprejela predhodno stališče, da so pogoji, pod katerimi naj bi upravičenec plačal nakup in prilagoditev zemljišča, podobni brezobrestnemu posojilu, kar pomeni, da je podjetju dodeljena prednost, ki je ne bi mogel pridobiti na trgu.
(34)
V zvezi s pogodbo o stanovanjih je v sklepu o začetku postopka navedeno, da se zdi, da cena, ki naj bi jo podjetje BIZKAILUR plačalo za 1 500 stanovanj, ni običajna tržna cena, saj je upravičenec v svojem poslovnem načrtu ocenil, da bi povprečna cena, ki naj bi jo dobil od podjetja BIZKAILUR, znašala 2 012,19 EUR/m2, medtem ko bi povprečna cena, ki bi bila pridobljena na trgu, znašala 1 762,6 EUR/m2.
(35)
Komisija je glede na sodbo Sodišča v zadevi P&O Ferries (18) ugotovila tudi, da obstajajo različni znaki, da je bila podjetju Habidite dodeljena prednost: (a) pogodba o stanovanjih ni bila sklenjena na podlagi javnega razpisa; (b) podjetji Diputación Foral de Bizkaia in BIZKAILUR nista navedli ali pokazali potrebe po zagotavljanju socialnih stanovanj ter (c) v pogodbi o stanovanjih je bila predvidena možnost, da se nekaj od 1 500 stanovanj, kupljenih od podjetja Habidite, proda na trgu. Poleg tega je ugotovila, da je nakup velikega dela proizvodov nove tovarne v prvih letih njenega delovanja zmanjšal tveganje, ki je navadno povezano z novim naložbenim projektom. Kar zadeva merilo uporabe državnih sredstev in odgovornosti države, je v sklepu glede možne pomoči, ki jo vključujeta pogodbi, navedeno, da je podjetje BIZKAILUR v celoti v lasti javnih oblasti, ki ga tudi nadzorujejo, in da izvaja naloge, ki mu jih dodeli država. V zvezi s selektivnostjo je bilo ugotovljeno, da je v pogodbah ugodnost jasno dodeljena izključno podjetju Habidite in skupini AFER. Glede izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino znotraj Unije je poudarjeno, da se je podjetje Habidite ukvarjalo z gradbeništvom, v katerem je konkurenca zelo močna in lahko pomoč enemu podjetju škodi podjetjem iz drugih držav članic.
(36)
V sklepu o začetku postopka so bili izraženi pomisleki o združljivosti pomoči, ki bi jo lahko vključevali priglašeni pogodbi, s Pogodbo glede na merila združljivosti iz Smernic Komisije o državni regionalni pomoči za 2007-2013 (19), Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (20) in Začasnega okvira Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (21).
IV. PRIPOMBE, PREJETE OD ŠPANSKIH ORGANOV
(37)
Španski organi niso predložili pripomb k sklepu o začetku postopka (glej uvodno izjavo 3), vendar so zagotovili dodatne informacije, ki jih je zahtevala Komisija po sprejetju sklepa o začetku postopka, ter odgovorili na nekatere trditve podjetja Habidite. Ti odgovori in dodatne informacije so povzeti v uvodnih izjavah od (48) do (54).
V. PRIPOMBE, PREJETE OD TRETJIH STRANI
(38)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah (3) in (6), je podjetje Habidite 9. aprila 2010 predložilo pripombe k sklepu o začetku postopka ter 27. julija 2010, 6. aprila 2011 in 7. julija 2011 predložilo dodatne informacije in pripombe. V teh pripombah in informacijah je podjetje Habidite navedlo ustrezna dejstva, ki Komisiji niso bila znana v času sprejetja sklepa o začetku postopka, ter predstavilo argumente, s katerimi je izpodbijalo obstoj pomoči v priglašenih pogodbah. Ti argumenti in dodatne informacije, ki jih je predložilo podjetje Habidite, so povzeti v uvodnih izjavah od (39) do (47).
(39)
Prvič, podjetje Habidite je navedlo, da je bila istega dne kot pogodba o zemljišču in pogodba o stanovanjih (15. decembra 2006) sklenjena še tretja pogodba. S to tretjo pogodbo (v nadaljnjem besedilu: pogodba o pomoči za usposabljanje) se je podjetje Diputación zavezalo, da bo podjetju Habidite zagotovilo pomoč za usposabljanje za 1 100 novih zaposlenih v tovarni Habidite. Zlasti se je zavezalo, da bo krilo stroške usposabljanja za 1 100 zaposlenih, medtem ko se je podjetje Habidite zavezalo, da bo teh 1 100 novih delovnih mest ohranilo najmanj 5 let. Pogodba o pomoči za usposabljanje je bila prav tako dejansko prekinjena zaradi opustitve projekta Habidite (glej uvodne izjave od (29) do (31)).
(40)
Drugič, podjetje Habidite je predložilo dokumentacijo, iz katere je razvidno, da je bilo za projekt Habidite na podlagi sklepa baskovske vlade (Gobierno Vasco) z dne 30. decembra 2008 dodeljena regionalna pomoč v skupnem znesku 6 milijonov EUR za izvajanje sheme regionalne pomoči na podlagi skupinskih izjem XR 175/2007 (22).
(41)
Tretjič, podjetje Habidite je navedlo, da je po prekinitvi projekta Habidite z dopisoma z dne 6. februarja 2009 in 17. septembra 2009 vložilo upravne pritožbe zoper podjetji Diputación in BIZKAILUR, ki nista izpolnili svojih obveznostih iz navedenih treh pogodb. Poleg tega je podjetje Habidite navedlo, da namerava sprožiti postopke pred pristojnim španskim sodiščem.
(42)
Podjetje Habidite navaja, da pogodba o zemljišču in pogodba o stanovanjih ne izpolnjujeta kumulativnih meril za obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(43)
Podjetje Habidite je v zvezi z elementi, ki jih vključuje državna pomoč, razen dodeljene prednosti, predstavilo naslednje argumente, ki zadevajo obe priglašeni pogodbi:
(a)
Pogodbi ne vključujeta prenosa državnih sredstev, saj gre za običajne tržne transakcije, ki ne pomenijo izgube javnih sredstev (v skladu s sodbo Sodišča v zadevi PreussenElektra (23)).
(b)
Ne bi se smelo sklepati, da pogodba o stanovanjih izpolnjuje merilo selektivnosti le zato, ker ni bila sklenjena na podlagi javnega razpisa. V skladu z Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) ter členom 31 Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o javnih naročilih (25) se lahko take pogodbe sklenejo tudi neposredno, tj. brez javnega razpisa, kadar je to utemeljeno zaradi tehničnih značilnosti projekta ali varovanja izključnih pravic.
(c)
Edinstvena narava montažnih elementov Habidite v smislu značilnosti proizvoda in proizvodne tehnologije izključuje možnost izkrivljanja konkurence ali trgovine med zadevnimi državami članicami. V zadevah N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman in N-04059 TDR Capital/Agelco je španski urad za konkurenco opredelil upoštevni trg kot „proizvodnjo, prodajo in oddajanje v najem modularnih hiš“. V skladu s to opredelitvijo edinstvenost elementov Habidite pomeni, da ni neposrednih konkurentov, ki bi jim pogodbi lahko škodili. Poleg tega je bilo v Sklepu Komisije v zadevi M2473 Finnforest/Moelven Industrier ugotovljeno (26), da je trg za modularne zgradbe lokalen ali regionalen, ker stroški prevoza onemogočajo konkurenco na daljše razdalje. Vsekakor so bile cene podjetja Habidite zelo konkurenčne glede na tehnološke značilnosti proizvoda.
(44)
Podjetje Habidite je predložilo tudi posebne podrobne argumente, s katerimi je izpodbijalo navedbe, da naj bi mu bila s katero koli od priglašenih pogodb dodeljena prednost.
(45)
V zvezi s pogodbo o stanovanjih je v bistvu trdilo, da ni moglo pridobiti nobene prednosti, ker opredeljene cene stanovanj niso bile višje, temveč dejansko nižje od tržnih cen. Zlasti:
(a)
cene, ki naj bi jih podjetje Habidite pridobilo po pogodbi o stanovanjih, so bile že po definiciji pod tržnimi cenami, saj bi podjetje BIZKAILUR hiše prodalo po reguliranih cenah, ki so nižje od tržne ravni in so zakonsko določene za prodajo stanovanj v okviru delno zaščitenega sistema (viviendas tasadas) - glej uvodne izjave od (14) do (19);
(b)
povprečna cena, ki naj bi jo podjetje BIZKAILUR pridobilo za stanovanja, ki bi jih zgradilo podjetje Habidite, tj. 2 010,19 EUR/m2, je bila primerljiva s povprečnimi cenami, ki jih je podjetje BIZKAILUR v tistem času plačevalo po podobnih pogodbah za izgradnjo stanovanj, ki so se prodajala v okviru zaščitenega ali delno zaščitenega sistema. Po navedbah podjetja Habidite je na primer podjetje BIZKAILUR leta 2007 plačalo za izgradnjo socialnih stanovanj v Lemoizu 2 277 EUR/m2, v Ziérbani 1 964 EUR/m2 in v Areatzi 2 021 EUR/m2. Leta 2007 je povprečna cena stanovanj, prodanih v okviru delno zaščitenega sistema v štirih občinah province Bizkaia, znašala 1 808,69 EUR/m2 za stanovanja površine 84 m2 (27);
(c)
v vsakem primeru bi podjetje Habidite na podlagi pogodbe o stanovanjih pridobilo le 83 % oziroma 83,30 % navedene povprečne cene 2 010,19 EUR/m2 (za stanovanja površine manj kot 75 m2) - glej uvodni izjavi od (24) do (25). V zvezi s tem je bilo v sklepu o začetku postopka napačno navedeno, da naj bi v skladu s pogodbo o stanovanjih podjetje Habidite pridobilo ceno 2 010,19 EUR/m2;
(d)
povprečna cena, ki naj bi jo podjetje BIZKAILUR pridobilo za stanovanja, ki bi jih zgradilo podjetje Habidite, je bila precej nižja od cenovnih ravni za enakovredna stanovanja, ki se prosto prodajajo na trgu v tej provinci. Leta 2007 je povprečna cena na trgu v provinci Bizkaia znašala 2 921,9 EUR/m2 (28).
(46)
Podjetje Habidite v zvezi s pogodbo o zemljišču trdi, da ne bi pridobilo nobene prednosti, ker bi po njegovem prepričanju moralo podjetju BIZKAILUR odplačati ne le dejanske stroške, ki bi nastali pri nakupu in prilagoditvi zemljišča, kot je določeno v pogodbi, temveč tudi stroške financiranja, ki bi nastali v zvezi s tem poslom.
(47)
Poleg tega podjetje Habidite izpodbija stroške, ki jih je ocenilo podjetje Diputación za nakup in prilagoditev zemljišča. V skladu s pogodbo o zemljišču je moralo podjetje BIZKAILUR za ta projekt kupiti samo 101 403 m2 in ne 205 000 m2, kot je navedlo podjetje Diputación. Stroški za prilagoditev 254 785 m2 zemljišča za industrijsko rabo, ki so po trditvah podjetja Diputación znašali 28,5 milijona EUR, so prav tako napačni. Zdi se, da ti stroški dejansko ustrezajo stroškom, ki jih je podjetje Diputación imelo pri drugem projektu, in sicer pri izgradnji odseka Kastrexana Arbuio-Sodupe avtoceste Kadagua. Podjetje Habidite trdi tudi, da se je zemljišče, ki je bilo kupljeno za projekt Habidite, nezakonito uporabljalo za odlaganje odpadkov, kot je bilo ugotovljeno v odločitvi nacionalnega sodišča (sodba prvostopenjskega sodišča v Barakaldu št. 148/2010 z dne 1. septembra 2010).
VI. DODATNE INFORMACIJE IN ODGOVORI ŠPANSKIH ORGANOV NA PRIPOMBE PODJETJA HABIDITE
(48)
Podjetje Diputación je v odgovoru na vprašanja Komisije potrdilo, da je bil projekt prekinjen ter da pogodbene obveznosti, prevzete do podjetja Habidite po pogodbi o zemljišču in pogodbi o stanovanjih, niso bile izpolnjene.
(49)
V zvezi s pogodbo o pomoči za usposabljanje (glej uvodno izjavo (39)) je opozorilo, da je bila njegova zaveza za zagotavljanje pomoči za usposabljanje 1 100 zaposlenih tovarne Habidite v skladu s členom 10 pogodbe pogojena s skladnostjo z ustrezno zakonodajo, kar je vključevalo tudi morebitno obveščanje Komisije ali potrditev obračunov v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči. Podjetje Diputación potrjuje, da zadevna pomoč za usposabljanje ni bila izplačana.
(50)
Ko je bilo podjetje Diputación vprašano o odnosu med priglašenima pogodbama in regionalno pomočjo, ki jo je leta 2008 dodelila baskovska vlada, ter ali sta oba sklopa ukrepov zadevala isti naložbeni projekt, ni zanikalo, da je šlo za isti naložbeni projekt, vendar je poudarilo, da to ni nujno pomenilo, da so upravičeni stroški naložb, ki jih je regionalna vlada leta 2008 upoštevala za 6 milijonov EUR pomoči, enaki upravičenim stroškom projekta, kot so bili ocenjeni leta 2006, ko sta bili podpisani priglašeni pogodbi. Podjetje Diputación se v zvezi s tem sklicuje na informacije, ki sta jih predložila baskovska vlada in podjetje Habidite.
(51)
Glede odplačila, ki ga je podjetje Habidite dolžno opraviti v skladu s pogodbo o zemljišču, in zlasti glede trditve podjetja Habidite, da je razumelo, da njegove obveznosti vračila vključujejo stroške financiranja, povezane z nakupom in prilagoditvijo zemljišča, podjetje Diputación opozarja na dejansko besedilo pogodbe o zemljišču. Člen 1(vi) pogodbe o zemljišču se glasi: Cena, ki jo plača [Habidite], je enaka dejanskemu strošku, ki ga ima podjetje BIZKAILUR S.A. […] za nakup zemljišča, opisanega „[…]“ (poudarek je dodan).
(52)
Po informacijah, ki so bile na voljo podjetju Diputación, se podjetje Habidite in skupina AFER kot taka v času sklenitve priglašenih pogodb nista štela za podjetji v težavah v skladu s točkami 9, 10 in 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje.
(53)
Baskovska vlada je predložila informacije o regionalni pomoči v višini 6 milijonov EUR, ki jih je 30. decembra 2008 dodelila podjetju Habidite, vključno z upravičenimi stroški, ki so se upoštevali za dodelitev te pomoči. Vrste upravičenih stroškov so navedene v naslednji razpredelnici:
Skupna naložba (milijonov EUR)
90,42
Stroški raziskav in razvoja
13,71
Upravičeni stroški, od tega:
76,71
IT
2,85
Zemljišče
5,5
Zgradbe
34,76
Tehnična oprema
19,14
Stroji
11,94
Druga infrastruktura
0,737
Oprema IT
0,965
Presežna zemljišča in zgradbe
3,9
Skupaj upravičeni stroški
72,8
Dodeljena pomoč
6
(54)
Ta pomoč ni bila izplačana. Španski organi so 19. februarja 2009 v skladu s točko 65 Smernic o državni regionalni pomoči za 2007-2013 (29) Komisiji predložili obrazec z informacijami o pomoči, dodeljeni na podlagi odobrene sheme regionalne pomoči za velike naložbene projekte, ki jih ni treba priglasiti (30).
VII. OCENA
(55)
Ta sklep zaradi spodaj pojasnjenih razlogov ne obravnava (a) pogodbe o pomoči za usposabljanje, ki sta jo podjetji Diputación in Habidite sklenili 15. decembra 2006, ter (b) regionalne pomoči v višini 6 milijonov EUR, ki jo je skupini Habidite dodelila baskovska vlada 30. decembra 2008.
(56)
Komisija v zvezi s pogodbo o pomoči za usposabljanje, ki sta jo podjetji Diputación in Habidite sklenili isti dan kot priglašeni pogodbi (glej uvodni izjavi (39) in (49)), ugotavlja, da španski organi niso priglasili tega ukrepa ter da ta ukrep ni bil zajet v sklepu o začetku postopka. V skladu z uveljavljeno prakso se šteje (31), da je državna pomoč dodeljena v trenutku, ko obstaja pravno zavezujoča brezpogojna zaveza za njeno izplačilo. V členu 10 pogodbe o pomoči za usposabljanje (glej uvodno izjavo (49)) je zaveza za izplačilo pomoči za usposabljanje pogojena s skladnostjo z ustrezno zakonodajo, vključno s pravili Unije o državni pomoči. Iz tega sledi, da se ne more šteti, da je bila zaveza za izplačilo pomoči za usposabljanje, določena z navedeno pogodbo, v trenutku sklenitve pogodbe brezpogojna. Poleg tega so španski organi potrdili, da pomoč za usposabljanje iz navedene pogodbe ni bila izplačana. Ker projekt Habidite v mestu Alonsotegi ni bil uresničen, vsekakor ni verjetno, da bo ta pomoč v prihodnosti izplačana.
(57)
Sklep prav tako ne obravnava regionalne pomoči v višini 6 milijonov EUR, ki jo je baskovska vlada dodelila podjetju Habidite 30. decembra 2008 (glej uvodni izjavi (40) in (50)). Vendar je treba poudariti, da se priglašeni pogodbi, ki sta zajeti v tem sklepu, in regionalna pomoč, dodeljena leta 2008, nanašajo na isti naložbeni projekt, tj. ustanovitev tovarne gradbenih elementov Habidite v mestu Alonsotegi. Niti baskovska vlada niti podjetje Diputación nista izrecno izpodbijala te trditve (glej uvodno izjavo (50)).
(58)
Španski organi morajo v skladu s točko 66 Smernic o državni regionalni pomoči za 2007-2013 (32) zagotoviti skladnost z določbami o kumulaciji pomoči, ki veljajo za dodelitev regionalne pomoči za leto 2008.
(59)
Poleg tega je treba opozoriti, da se je po informacijah, ki jih je predložilo podjetje Diputación (glej uvodno izjavo (30)), nakup zemljišča, potrebnega za ta naložbeni projekt, začel maja 2007, in da je bilo v ta namen do aprila 2008 zaporedoma kupljenih več parcel. Projekt se je torej začel izvajati že maja 2007. V skladu s točko 38 Smernic o državni regionalni pomoči za 2007-2013 (33) je treba zagotoviti, da ima regionalna pomoč spodbujevalni učinek na naložbo, zato je lahko pomoč dodeljena v okviru shem pomoči samo, če je upravičenec predložil vlogo za pomoč in so nato pristojni organi pred začetkom izvajanja projekta pisno potrdili, da projekt načeloma izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene v shemi.
(60)
Komisija mora pred ocenjevanjem obstoja pomoči in njene združljivosti s Pogodbo določiti časovno omejitev veljavnih pravil o državni pomoči.
(61)
Pogodba o zemljišču in pogodba o stanovanjih sta bili podpisani 15. decembra 2006, vendar sta bili predloženi Komisiji v pregled šele aprila 2009. Kot je navedeno že v uvodni izjavi (56), se v skladu z uveljavljeno prakso šteje (34), da je državna pomoč dodeljena v trenutku, ko obstaja pravno zavezujoča brezpogojna zaveza za njeno izplačilo. V primeru priglašenih pogodb je bila taka pravno zavezujoča brezpogojna zaveza sklenjena 15. decembra 2006, ko sta podjetji Diputación in BIZKAILUR podpisali pogodbi. Vsaka pomoč, ki jo vključujeta ti pogodbi, je zato nezakonita, ker je bila pri njeni dodelitvi kršena obveznost priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.
(62)
V skladu s sodno prakso (35) v zadevi CELF/SIDE kakršna koli naknadna priglasitev ali izjava o združljivosti ne odpravi nezakonitosti pomoči, pri dodelitvi katere je bila kršena obveznost priglasitve ali mirovanja. Kot je navedeno v obvestilu Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči (36), za nezakonito pomoč veljajo pravila, ki so veljala v času, ko je bila pomoč dodeljena - v tem primeru 15. decembra 2006. Ta načela potrjujeta tudi točki 63 in 105 Smernic o državni regionalni pomoči za 2007-2013 (37). Komisija se bo zato pri ocenjevanju obstoja pomoči in združljivosti opirala na pravila o državni pomoči, ki so veljala 15. decembra 2006, ko sta bili priglašeni pogodbi podpisani.
VII.1. Obstoj pomoči
(63)
Da bi Komisija ugotovila, ali obravnavani ukrepi vključujejo državno pomoč, mora oceniti, ali izpolnjujejo kumulativne pogoje iz člena 107(1) Pogodbe. Navedena določba določa, da „razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Spodaj so ta kumulativna merila preučena za vsako priglašeno pogodbo posebej.
VII.1.1 Ukrep 1: pogodba o zemljišču
(64)
Eno od meril za ugotovitev, ali nek ukrep vključuje državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, je uporaba državnih sredstev, bodisi prek izplačila državnih sredstev bodisi kot izpadlih državnih dohodkov. Poleg tega se v skladu z uveljavljeno sodno prakso (38) sredstva javnih ali zasebnih podjetij, nad katerimi imajo lahko javne oblasti neposreden ali posreden obvladujoč vpliv, prav tako štejejo za državna sredstva, saj ostanejo pod javnim nadzorom in so zato na voljo pristojnim javnim oblastem. V zvezi s tem Komisija v uvodnih izjavah (65) in (66) ugotavlja naslednje.
(65)
Prvič, pogodbo o zemljišču sta skupaj sklenili podjetji Diputación in BIZKAILUR. Pogodba vsebuje več jasnih navedb, da za namene pogodbe podjetje BIZKAILUR deluje kot „enota“ podjetja Diputación. Pogodbo o zemljišču je v imenu podjetij Diputación in BIZKAILUR podpisal predsednik (Diputado General) podjetja Diputación. V točki 2 preambule pogodbe o zemljišču je določeno, da cilji na področju javne politike, ki jih ima podjetje Diputación kot 100-odstotni lastnik podjetja BIZKAILUR, vključujejo spodbujanje novih in inovativnih naložbenih projektov, ustvarjanje delovnih mest in olajšanje dostopa do socialnih stanovanj za državljane province Bizkaia. V točki 5 preambule pogodbe o zemljišču je določeno, da je pogodba sklenjena z namenom uresničevanja gospodarskih in socialnih ciljev iz točke 2 preambule bodisi neposredno bodisi prek javnih podjetij, kot je BIZKAILUR.
(66)
Drugič, sredstva, ki naj bi jih podjetje BIZKAILUR uporabilo za izpolnitev svojih obveznosti nakupa zemljišča za ustanovitev tovarne Habidite v mestu Alonsotegi in za njegovo prilagoditev industrijski rabi, so bila pod nadzorom podjetja Diputación. Od leta 1999 je podjetje BIZKAILUR v 100-odstotni lasti podjetja Diputación, ki ga je tudi obvladovalo (39). Izpolnjeni so naslednji „osnovni“ in „strukturni“ kazalniki, določeni v odločitvi v zadevi Stardust Marine, (40) s katerimi se ugotovi, ali je za dejavnosti podjetja BIZKAILUR v okviru pogodbe o zemljišču odgovorna država:
(a)
področje dejavnosti podjetja BIZKAILUR v okviru pogodbe o zemljišču je določilo podjetje Diputación;
(b)
za namene navedene pogodbe je podjetje BIZKAILUR izrecno delovalo v imenu podjetja Diputación;
(c)
posebna narava dejavnosti podjetja BIZKAILUR, ki so bile namenjene izključno doseganju ciljev javne politike, kaže, da to podjetje ni bilo običajen subjekt na trgu, ki tekmuje pod tržnimi pogoji.
(67)
Glede na kazalnike v uvodnih izjavah (65) in (66) je ugotovljeno, da je merilo uporabe državnih sredstev in odgovornosti države v primeru pogodbe o zemljišču izpolnjeno.
(68)
Komisija je preučila pogoje za plačilo zemljišča, ki naj bi ga podjetji Diputación in BIZKAILUR zagotovili za projekt Habidite v mestu Alonsotegi, kot je določeno v členu 1(vi) in (vii) drugega dela pogodbe o zemljišču (glej tudi uvodno izjavo (20)), ter je na tej podlagi ugotovila, kot je opisano v uvodnih izjavah od (69) do (83).
(69)
V skladu s členom 1(vi) drugega dela pogodbe o zemljišču je bila cena, ki naj bi jo podjetje Habidite plačalo za zemljišče, ki ga je podjetje BIZKAILUR kupilo in prilagodilo za industrijsko rabo, enaka „dejanskemu strošku, ki ga je imelo podjetje BIZKAILUR […] za nakup zemljišča […]“. Podjetje Habidite je trdilo (glej uvodno izjavo (46)), da bi to po njegovem mnenju vključevalo tudi stroške financiranja. Vendar take razlage ni mogoče sprejeti. Sklicevanje na „dejanske stroške za nakup zemljišča“ je dovolj jasno, da ni potrebna dodatna razlaga - to vključuje samo ceno, ki jo je podjetje BIZKAILUR dejansko plačalo za nakup zemljišča.
(70)
Zato je treba skleniti, da to besedilo jasno izključuje dejanske stroške, ki bi jih imelo podjetje BIZKAILUR za prilagoditev zemljišča za industrijsko rabo.
(71)
Poleg tega so odplačilni pogoji, določeni v členu 1(vii) drugega dela pogodbe o zemljišču, tj. štiriletno obdobje mirovanja dolga in njegova poznejša delitev na štiri zaporedne letne obroke v višini 25 % cene, ki jo je podjetje BIZKAILUR dejansko plačalo za nakup zemljišča, v praksi enakovredni brezobrestnemu posojilu. Besedila člena 1(vii) pogodbe o zemljišču ni mogoče razlagati tako, da vključuje tudi stroške financiranja enakovrednega posojila, tj. obresti, ki bi jih upnik na trgu zaračunal podjetju Habidite za podobno posojilo. Dejansko je dvomljivo, ali bi se zasebni subjekt v podobnem položaju, kot je podjetje BIZKAILUR, strinjal, da podjetju Habidite ne zaračuna stroškov prilagoditve zemljišča ter ali bi sprejel štiriletno obdobje mirovanja dolga pred odplačilom cene nakupa zemljišča, pri čemer bi celotno odplačilo prejel v sedmih letih od datuma prenosa lastništva nad zemljo na podjetje Habidite, ne da bi mu za to financiranje zaračunal kakršne koli obresti.
(72)
Glede na ugotovitve v uvodnih izjavah od (69) do (71) je treba skleniti, da bi podjetje Habidite na podlagi pogodbe o zemljišču pridobilo prednost, ki je ne bi moglo pridobiti pod običajnimi tržnimi pogoji. Navedena prednost vključuje naslednja elementa:
(a)
izpadle obresti za posojilo, ki vključuje celotne stroške, ki bi jih imelo podjetje BIZKAILUR za nakup zemljišča v skladu s pogodbo o zemljišču, tj. posojilo s sedemletnim obdobjem odplačila, štiriletnim obdobjem mirovanja dolga in štirimi enakimi letnimi obroki odplačila (po 25 % zneska za vračilo), ter
(b)
stroške, ki bi jih imelo podjetje BIZKAILUR za prilagoditev za industrijsko rabo parcele s skupno površino najmanj 101 403 m2, ki je potrebna za ta projekt, kot je določeno v členu 1(ii) pogodbe o zemljišču (tj. najmanj 81 600 m2 za tovarno, 5 300 m2 za pisarne in prizidke ter 14 300 m2 za industrijsko rabo).
(73)
Komisija je v zvezi s prvim elementom, tj. izpadlimi obrestmi za odplačilo cene nakupa zemljišča, ocenila, da bi ta znašal neto ekvivalent dotacije (NED) v višini 13,21 % cene, ki jo je podjetje BIZKAILUR plačalo za nakup zemljišča. Izračun NED je pojasnjen v uvodnih izjavah od (74) do (77).
(74)
Najprej je bila določena obrestna mera, ki se uporablja za podobno posojilo na podlagi obrestne mere, ki je veljala v Španiji decembra 2006, in sicer 4,36 %, kot je navedeno v sporočilu Komisije o referenčnih obrestnih merah (41).
(75)
Na podlagi Obvestila Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz leta 1997 (42) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo Komisije iz leta 1997) (to obvestilo je veljalo v času sklenitve pogodbe o zemljišču) tej obrestni meri ni treba dodati povečanja glede na profil kreditnega tveganja podjetja Habidite. V skladu z obvestilom Komisije iz leta 1997 se je štelo, da obrestne mere izražajo povprečno raven obrestnih mer, ki se v različnih državah članicah zaračunavajo za srednje- in dolgoročna posojila (od pet do deset let), zavarovana z običajnim jamstvom. To splošno načelo ni bilo izrecno spremenjeno z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (43). Ker v tistem času ni bilo neposrednih informacij o stopnji kreditnega tveganja za podjetje Habidite ali skupino AFER, se po mnenju Komisije lahko sklepa, da se je podjetje Habidite takrat štelo za običajno podjetje, ki je imelo običajno zavarovanje s premoženjem. Dejansko sta se podjetji Diputación in Habidite strinjali, da se podjetje Habidite in skupina AFER takrat nista štela za podjetji v težavah v skladu s točkami 9, 10 in 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje (glej uvodno izjavo (52)).
(76)
Nato se je bruto ekvivalent dotacije za pomoč, ki jo vključuje ta dogovor o vračilu dolga, prilagodil tako, da se je upošteval davek od dobička pravnih oseb, ki bi ga plačal prejemnik in je v tistem času v Španiji znašal 35 %.
(77)
Na podlagi elementov iz uvodnih izjav od (74) do (76) je v naslednji razpredelnici predstavljen NED za to subvencionirano posojilo:
Znesek posojila
100 %
Trajanje posojila
7 let
Obdobje mirovanja dolga
4 leta
Referenčna obrestna mera
4,36 %
Pribitek/povečanje
0
Veljavna skupna obrestna mera
4,36 %
Bruto ekvivalent dotacije za pomoč
20,33 %
Davek od dobička pravnih oseb
35 %
Neto ekvivalent dotacije (po odbitku davkov)
13,21 %
(78)
Komisija prav tako ugotavlja, da se pogodbenici ne strinjata glede dejanskih stroškov odkupa zemljišča za ta projekt, na podlagi katerih naj bi se uporabil NED za določitev zneska pomoči. Kot je navedeno v uvodni izjavi (30), podjetje Diputación trdi, da je do septembra 2009 podjetje BIZKAILUR plačalo 4,7 milijona EUR za nakup 205 000 m2 zemljišča, po ocenah pa bi bilo potrebnih še 2,6 milijona EUR za nakup preostalih 95 000 m2, potrebnih za ta projekt. Po drugi strani podjetje Habidite trdi, da podjetju BIZKAILUR ni bilo treba kupiti tako velike površine za ta projekt, saj je v pogodbi o zemljišču določeno, da je skupaj potrebnih samo 101 403 m2 (glej uvodno izjavo (47)).
(79)
Komisija glede tega spora ugotavlja prvič, da bi morala biti v skladu z natančnim besedilom člena 1(ii) pogodbe o zemljišču skupna površina zemljišča za projekt „najmanj“101 403 m2. Drugič, Komisija na podlagi informacij, ki sta jih pogodbenici predložili med formalnim postopkom preiskave, ne more sprejeti argumentiranega stališča v zvezi s tem vprašanjem. Ker pa pomoč iz pogodbe o zemljišču ni bila izplačana in ni treba zahtevati vračila, lahko vprašanje natančne cene, ki bi jo moralo podjetje Habidite vrniti za nakup zemljišča, ostane odprto. Za namene tega sklepa zadostuje, da se določi element pomoči, ki izhaja iz odplačilnih pogojev, določenih v pogodbi o zemljišču.
(80)
Ta element pomoči se tako določi v višini 13,21 % stroškov, ki jih je treba vrniti podjetju BIZKAILUR za nakup zemljišča, potrebnega za projekt Habidite pod pogoji iz člena 1(ii) drugega dela pogodbe o zemljišču. Tako določen znesek ustreza izpadlim obrestim podjetja BIZKAILUR, ki bi jih subjekt na trgu zaračunal za posojilo s sedemletnim obdobjem odplačila, štiriletnim obdobjem mirovanja dolga in štirimi enakimi letnimi obroki odplačila (po 25 % zneska za vračilo). Podlaga za izračun tega elementa pomoči je dejanski strošek, ki bi ga imelo podjetje BIZKAILUR za nakup zemljišča, določenega v členu 1(ii) drugega dela pogodbe o zemljišču.
(81)
Podobne vidike je treba preučiti v zvezi z drugim elementom pomoči v pogodbi o zemljišču, tj. stroški prilagoditve zemljišča za industrijsko rabo, ki jih v skladu s pogodbo o zemljišču ni bilo treba vrniti podjetju BIZKAILUR (v zvezi s tem glej uvodni izjavi (69) in (70)). Tudi v zvezi z njimi se pogodbenici ne strinjata glede zneskov. Podjetje Diputación trdi, da so bili marca 2009 ti stroški ocenjeni na 28,5 milijona EUR (glej uvodno izjavo (30)). Podjetje Habidite pa po drugi strani meni, da je ta ocena previsoka (glej uvodno izjavo (47)), delno, ker je podjetje BIZKAILUR kupilo več površine, kot je bilo potrebno za ta projekt v skladu s pogodbo o zemljišču, in delno, ker je del zemljišča, ki je bilo že kupljeno za projekt, uporabilo za druge namene, npr. za odlaganje odpadkov.
(82)
Tudi v tem primeru pa glede na to, da pomoč ni bila izplačana in da ni treba zahtevati vračila, za namene tega sklepa zadostuje, da se določi element pomoči v pogodbi o zemljišču. Ta element pomoči vključuje skupne stroške, ki bi jih imelo podjetje BIZKAILUR za prilagoditev parcele za projekt industrijski rabi v skladu z določili člena 1(iii) drugega dela pogodbe o zemljišču, in katerih podjetju Habidite v skladu z besedilom člena 1(vi) pogodbe ne bi bilo treba vrniti podjetju BIZKAILUR.
(83)
Komisija ugotavlja tudi, da je treba prednost, ugotovljeno v uvodnih izjavah od (68) do (77), ki vključuje elementa, opisana v uvodnih izjavah (80) in (82), šteti za selektivno, če bi se na podlagi pogodbe o zemljišču dodelila enemu upravičencu, in sicer podjetju Habidite in skupini AFER, kateri to podjetje pripada.
(84)
Kakor je navedeno v uvodni izjavi (43), podjetje Habidite trdi, da priglašeni pogodbi ne izkrivljata konkurence, ker (a) je upoštevni trg omejen na „proizvodnjo, prodajo in oddajanje v najem montažnih elementov“ in (b) edinstvene značilnosti montažnih elementov Habidite pomenijo, da podjetje nima konkurentov.
(85)
Komisija ne more sprejeti argumentov, ki jih je predstavilo podjetje Habidite. Tudi če bi se montažni elementi Habidite zaradi svojih značilnosti lahko šteli za edinstven proizvod, je treba v tem primeru upoštevni trg proizvodov opredeliti v širšem smislu kot trg za izgradnjo in prodajo stanovanj na splošno, ki vključuje stanovanja, ki se prodajajo na prostem trgu, in tudi stanovanja, ki se prodajajo na reguliranem delu trga (socialna stanovanja).
(86)
Kot trdi podjetje Habidite, se lahko cene stanovanj, ki naj bi se prodale podjetju BIZKAILUR, primerjajo s cenami stanovanj, ki se prodajajo na prostem trgu, ali cenami stanovanj, ki se navsezadnje prodajajo v okviru zaščitenega ali delno zaščitenega sistema. Dejstvo, da je podjetje BIZKAILUR sklenilo pogodbe tudi z drugimi gradbeniki poleg podjetja Habidite za prodajo drugih stanovanj v okviru delno zaščitenega sistema, kaže, da so bili v tistem času konkurenti podjetja Habidite drugi gradbeniki, ki bi podjetju BIZKAILUR zagotavljali stanovanja za prodajo v okviru zaščitenega in delno zaščitenega sistema.
(87)
Poleg tega je podjetje Habidite v poslovnem načrtu, ki ga je predložilo baskovski vladi kot dodatno dokumentacijo k prošnji za regionalno pomoč za leto 2008 (iz novembra 2008, str. 10-12), navedlo, da je bilo konkurenčno gradbenikom tradicionalnih hiš na več španskih regionalnih trgih, kjer je nameravalo prodajati svoje proizvode (zlasti v Baskiji, Navarri, Kantabriji, La Rioji, Madridu in Kataloniji, v manjšem obsegu pa tudi v drugih avtonomnih skupnostih). Ocenilo je, da bi se njegov celotni tržni delež na španskem trgu (prosti trg in projekti socialnih stanovanj) posledično povečal z 0,4 % v letu 2011 na 1 % v obdobju 2012-2016. Podjetje Habidite je na primer za leto 2011 ocenilo, da naj bi se na celotnem španskem trgu prodalo skupaj približno 320 000 stanovanj, od česar bi podjetje Habidite ob proizvodnji 1 403 stanovanj v letu 2011 pokrivalo 0,4-odstotni tržni delež. Zlasti glede trga v Baskiji je ocenilo, da bi njegov tržni delež leta 2011 znašal 0,5 % in od leta 2014 naprej do 2,8 %, ob predpostavki, da bi skupno letno povpraševanje po stanovanjih v tej regiji v obdobju 2011-2016 znašalo 8 000 stanovanj.
(88)
V skladu z ustaljeno sodno prakso se šteje, da pomoč izkrivlja konkurenco, če se zaradi nje izboljšajo finančni položaj in priložnosti podjetja prejemnika v primerjavi s konkurenti, ki ne prejmejo pomoči (44). Ob upoštevanju tega načela in glede na zgoraj navedeno je treba skleniti, da bi imela pomoč, dodeljena podjetju Habidite in skupini AFER na podlagi pogodbe o zemljišču, učinek izkrivljanja konkurence, ker bi podjetju Habidite omogočila, da zmanjša naložbene stroške, ki jih navadno nosi podjetje samo, ter tako pridobi konkurenčno prednost pred dejanskimi in potencialnimi konkurenti.
(89)
Podobno, kot je navedeno v uvodnih izjavah od (84) do (87), ni mogoče sprejeti trditve podjetja Habidite, da je upoštevni geografski trg zlasti za montažne hiše le lokalen ali regionalen zaradi stroškov, povezanih s prevozom elementov. Zaradi geografske lege Baskije, ki je blizu drugih držav članic in v bližini morja, dodatni stroški prevoza verjetno ne bi odločilno vplivali na izključitev potencialnih konkurentov podjetja Habidite v tej avtonomni skupnosti. In nasprotno, stroški prevoza verjetno ne bi pomenili ovire za podjetje Habidite, da konkurira na področju gradnje stanovanj v bližnjih državah članicah.
(90)
V skladu z isto sodno prakso, kot je navedena v uvodni izjavi (88), se šteje, da pomoč izkrivlja konkurenco, če se zaradi nje izboljša finančni položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenti na trgu v Uniji. Pomoč lahko vpliva na trgovino znotraj Unije tudi, če podjetje prejemnik samo ne sodeluje v čezmejnih dejavnostih (45).
(91)
Komisija na podlagi premislekov iz uvodnih izjav (89) in (90) ugotavlja, da bi pomoč, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, verjetno vplivala na trgovino med državami članicami.
VII.1.2 Ukrep 2: pogodba o stanovanjih
(92)
Premisleki iz uvodnih izjav od (64) do (67), od (84) do (88) in od (89) do (90) o merilih uporabe državnih sredstev in odgovornosti države, izkrivljanju konkurence ter učinkih na trgovino znotraj EU v opredelitvi državne pomoči smiselno veljajo tudi za pogodbo o stanovanjih. Zato se v uvodnih izjavah od (93) do (96) preuči samo merilo selektivne prednosti.
(93)
Kot je obrazloženo v uvodni izjavi (45), podjetje Habidite trdi, da mu s pogodbo o stanovanjih ni bila dodeljena nobena prednost, ker so bile v bistvu cene, ki naj bi jih plačalo podjetje BIZKAILUR za 1 500 stanovanj, ki naj bi jih v skladu s pogodbo zgradilo podjetje Habidite, dejansko pod tržnimi ravnmi.
(94)
Prvič trdi, da bi podjetje BIZKAILUR 1 500 stanovanj, ki naj bi jih podjetje Habidite zagotovilo v skladu z navedeno pogodbo, prodalo v okviru delno zaščitenega sistema (viviendas tasadas) po najvišji ceni, ki je omejena z veljavnim regionalnim zakonom na 1,7-kratnik cene, določene v odredbi baskovske vlade z dne 1. avgusta 2004, ki naj bi se nato indeksirala na podlagi indeksa cen življenjskih potrebščin (IPC), ki ga določi španski nacionalni statistični urad (v zvezi s tem glej uvodni izjavi (17) in (18)). Povprečna cena, ki naj bi jo podjetje BIZKAILUR tako pridobilo za 1 500 stanovanj, je znašala 2 010,19 EUR/m2, kar je manj od povprečne cene stanovanj, ki so se leta 2007 prosto prodajala na trgu v provinci Bizkaia, tj. 2 921,9 EUR/m2. Poleg tega bi podjetje Habidite dobilo le 83 % oziroma 83,30 % (za 750 stanovanj površine manj kot 75 m2) od cene 2 010,19 EUR/m2, ki jo je pridobilo podjetje BIZKAILUR od prodaje stanovanj v okviru delno zaščitenega sistema.
(95)
Podjetje Habidite drugič trdi, da je bila cena, ki bi jo dobilo po pogodbi o stanovanjih od podjetja BIZKAILUR za 1 500 stanovanj, primerljiva s cenami, ki so jih dobila druga gradbena podjetja, ki so s podjetjem BIZKAILUR v istem obdobju sklenila podobne pogodbe (primeri so navedeni v uvodni izjavi (45)).
(96)
Tretjič navaja, da se lahko v skladu z zakonodajnim odlokom 78/1986 in členom 31 Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o javnih naročilih take pogodbe sklenejo tudi neposredno, tj. brez javnega razpisa (46), kadar je to utemeljeno zaradi tehničnih značilnosti projekta ali varovanja izključnih pravic.
(97)
Komisija je ocenila informacije in argumente, ki jih je predložilo podjetje Habidite, ter na tej podlagi ugotovila, kot je opisano v uvodnih izjavah od (98) do (107).
(98)
Najprej je treba poudariti, da se informacije o povprečnih cenah, ki so jih dosegla druga gradbena podjetja, ki so s podjetjem BIZKAILUR sklenila podobne pogodbe, opirajo izključno na podatke, objavljene v tisku. Komisija v zvezi s tem ni prejela neposrednih informacij od podjetja Diputación - na primer v obliki kopij podobnih pogodb, sklenjenih med podjetjem BIZKAILUR in drugimi gradbenimi podjetji. Vsekakor se ocene cen, ki sta jih predložili podjetji Habidite in Diputación, nanašajo na leti 2006 in 2007, medtem ko naj bi se v skladu s členom A(c) pogodbe o stanovanjih in s poslovnim načrtom podjetja Habidite, ki je bilo objavljeno leta 2009, podjetju BIZKAILUR 1 500 stanovanj zagotovilo v obdobju 2009-2011.
(99)
Tudi če bi bilo sprejemljivo, da so cene, ki naj bi jih podjetje Habidite pridobilo od podjetja BIZKAILUR za 1 500 stanovanj na podlagi pogodbe o stanovanjih, sprejemljive s cenami, ki so jih od podjetja BIZKAILUR pridobila druga gradbena podjetja na podlagi podobnih pogodb, in da so bile vsekakor nižje od cen, ugotovljenih za taka stanovanja na prostem trgu, ta trditev ne zadostuje, da bi lahko Komisija sklenila, da podjetju Habidite ni bila dodeljena prednost z navedeno pogodbo. Kot je ugotovljeno tudi v sklepu o začetku postopka (47), prednost, ki bi jo podjetje Habidite pridobilo z navedeno pogodbo, vključuje predvsem dejstvo, da je pogodba zagotovila prodajo pomembnega deleža njegove začetne proizvodnje, zaradi česar se znatno zmanjšajo tveganja, povezana z novim naložbenim projektom, ki so navadno celo večja ob dajanju na trg novega proizvoda, kot so elementi Habidite.
(100)
Splošno je znano, da je bila konkurenca na španskem gradbenem trgu v tistem času zelo ostra in da je še vedno taka. Dejstvo, da je podjetje BIZKAILUR naročilo 1 500 stanovanj od podjetja Habidite, pomeni, da je bila podjetju Habidite dodeljena nezanemarljiva prednost pred njegovimi konkurenti, tudi če se upošteva samo povpraševanje po gradnji stanovanj, ki naj bi se prodajala v okviru zaščitenega in delno zaščitenega sistema.
(101)
Dejstvo, da je bilo po navedbah podjetja Diputación v načrtu Foral predvideno (glej uvodno izjavo (19)), da podjetje BIZKAILUR v obdobju 2004-2007 zagotovi skupaj 3 000 stanovanj v okviru zaščitenega sistema, očitno kaže, da število stanovanj, ki so bila naročena pri podjetju Habidite, ni bilo zanemarljivo. Res je, da načrt Foral vključuje obdobje 2004-2007, medtem ko naj bi podjetje Habidite 1 500 stanovanj, ki jih je od njega naročilo podjetje BIZKAILUR, dobavilo v obdobju 2009-2011 (v skladu z različico poslovnega načrta podjetja, objavljeno leta 2009). Kljub temu je v načrtu Foral navedeno skupno število stanovanj, ki jih je podjetje BIZKAILUR nameravalo prodati v okviru zaščitenega sistema v času, ko je bila sklenjena pogodba o stanovanjih.
(102)
Ta element je treba oceniti na podlagi razmerja med stanovanji, ki sta jih naročili podjetji Diputación in BIZKAILUR, ter ocenjeno celotno proizvodnjo podjetja Habidite v zadevnem obdobju. V skladu s poslovnim načrtom, objavljenim leta 2009, je podjetje Habidite ocenilo, da bi v letu 2009 njegovo celotno proizvodnjo 433 stanovanj kupilo izključno podjetje BIZKAILUR. V letu 2010 bi podjetje BIZKAILUR kupilo 670 stanovanj, medtem ko bi celotna proizvodnja podjetja Habidite znašala 1 113 stanovanj. V letu 2011 bi podjetje BIZKAILUR kupilo 342 stanovanj, medtem ko bi celotna proizvodnja podjetja Habidite znašala 3 151 stanovanj. To kaže, da je v času sklenitve pogodbe o stanovanjih podjetje Habidite samo ocenilo, da bi podjetji Diputación in BIZKAILUR kupili znaten delež njegovih proizvodov v prvih dveh letih delovanja tovarne Habidite v mestu Alonsotegi (2009 in 2010). Na podlagi tega je mogoče skleniti, da je pogodba o stanovanjih znatno zmanjšala tveganja, ki so navadno povezana z novim naložbenim projektom, zlasti z dajanjem novega proizvoda na trg (elementov Habidite).
(103)
Dodaten znak, da bi se na podlagi navedene pogodbe podjetje Habidite izognilo znatnemu delu tveganja, povezanega s prodajo njegovega proizvoda na trgu, izhaja iz poslovnega načrta podjetja Habidite (iz novembra 2008), ki ga je to predložilo za pridobitev regionalne pomoči za leto 2008. Podjetje Habidite je v poslovnem načrtu ocenilo, da bi celotno povpraševanje po stanovanjih, ki naj bi se prodajala na reguliranem trgu v celotni Baskiji v obdobju 2011-2016, znašalo približno 8 000 stanovanj na leto. V poslovnem načrtu je navedeno tudi, da podjetje Habidite namerava prodajati predvsem na reguliranem delu trga (socialna stanovanja) v Baskiji in drugih regijah Španije. Zlasti za leto 2011 je podjetje Habidite predvidelo, da bo na reguliranem trgu v Španiji prodalo skupaj 289 stanovanj od celotne proizvodnje 1 403 stanovanj v istem letu. To kaže, da je po izteku pogodbe o stanovanjih (ker naj bi bilo 1 500 stanovanj, ki sta jih naročili podjetji Diputación in BIZKAILUR, dobavljenih najpozneje maja 2011), delež stanovanj, ki naj bi jih podjetje Habidite po svojih predvidevanjih prodalo na reguliranem trgu od svoje celotne proizvodnje, tj. 289 stanovanj od celotne proizvodnje 1 403 stanovanj, mnogo manjši od deleža v prvih treh letih delovanja tovarne Habidite v mestu Alonsotegi, ki so bila vključena v pogodbo o stanovanjih.
(104)
Še en pomemben vidik je dejansko povpraševanje po socialnih stanovanjih v provinci Bizkaia, ki ga je podjetje BIZKAILUR pokrivalo s pogodbo o stanovanjih. Niti podjetje Diputación niti podjetje Habidite nista predložili natančnih dokazov glede dejanskega povpraševanja po socialnih stanovanjih, ki naj bi ga pokrivalo podjetje BIZKAILUR s pogodbo o stanovanjih, sklenjeno s podjetjem Habidite pod navedenimi pogoji. Kot je navedeno v uvodni izjavi (98), naj bi se 1 500 stanovanj, predvidenih v pogodbi o stanovanjih, dobavilo v obdobju 2009-2011. Poleg tega podjetje Diputación ni trdilo, da je bila pogodba sklenjena z namenom zagotavljanja storitve splošnega gospodarskega interesa, kot so socialna stanovanja. Poudariti je treba tudi, da pogodba o stanovanjih ni bila sklenjena na podlagi javnega razpisa - čeprav se na podlagi informacij, ki jih je predložilo podjetje Habidite, ko se je sklicevalo na podobne pogodbe, ki jih je podjetje BIZKAILUR sklenilo z drugimi gradbenimi podjetji, zdi, da bi podjetje BIZKAILUR moralo objaviti javni razpis za tako pogodbo.
(105)
S tega vidika ni mogoče sprejeti argumenta podjetja Habidite (glej uvodno izjavo (96)), da se zaradi posebnih tehničnih značilnosti tega projekta pogodba lahko sklene neposredno brez javnega razpisa. Prvič, določbe, na katere se sklicuje podjetje Habidite, ne obravnavajo primerov, kot je ta, pri katerem je posebna značilnost projekta vključevala uvedbo novega proizvoda na trg. Predmet pogodbe o stanovanjih je bil nakup stanovanj, ki bi se pozneje prodala v okviru delno zaščitenega sistema za ogrožene skupine državljanov. Tehnologija, ki se uporabi za gradnjo takih stanovanj, ni pomembna, stanovanja, zgrajena iz montažnih elementov, pa so pomenila neposredno konkurenco tradicionalno zgrajenim stanovanjem. Drugič, baskovsko računsko sodišče (Tribunal Vasco de Cuentas Públicas) je v poročilu iz januarja 2009 (48) izrazilo dvome o zakonitosti pogodbe o zemljišču in pogodbe o stanovanjih, pri čemer je opozorilo na javna naročila, pri oddaji katerih so bila kršena načela preglednosti in konkurenčnosti ponudb.
(106)
V skladu z odločitvijo v zadevi P&O Ferries (49) zgolj dejstvo, da javni organ kupi blago po tržnih cenah, samo po sebi ne zadostuje za ugotovitev, da je bila to običajna tržna transakcija, če država ni dejansko potrebovala tega blaga in zlasti če je bilo tako blago naročeno brez javnega razpisa. V obravnavanem primeru ni bilo informacij o resnični potrebi, da podjetje BIZKAILUR proda 1 500 naročenih stanovanj v okviru delno zaščitenega sistema v obdobju 2009-2011, prav tako ni bil objavljen javni razpis, kar kaže, da transakcija ni bila opravljena pod tržnimi pogoji.
(107)
Komisija glede na premisleke iz uvodnih izjav od (97) do (106) ugotavlja, da se pogodba o stanovanjih ne more šteti za običajno tržno transakcijo. Ravno nasprotno, pogodba podjetju Habidite in skupini AFER dodeljuje prednost, ker ju razbremeni tveganja, povezanega s prodajo proizvodov pod tržnimi pogoji ob neposredni konkurenci drugih gradbenih podjetij. Element pomoči je pri tem opredeljen kot dobiček, ki bi ga pridobilo podjetje Habidite od prodaje 1 500 stanovanj podjetjema Diputación in BIZKAILUR pod pogoji iz pogodbe o stanovanjih, in sicer razlika med ceno, ki bi jo pridobilo podjetje BIZKAILUR od prodaje 1 500 stanovanj pod cenovnimi pogoji iz člena A(e) pogodbe o stanovanjih, in proizvodnimi stroški, ki bi jih imelo podjetje Habidite za proizvodnjo teh 1 500 stanovanj. Prednost je selektivna, saj je v skladu s pogodbo o stanovanjih dodeljena posebej podjetju Habidite in skupini AFER.
VII.1.3 Predhodni sklepi
(108)
Na podlagi uvodnih izjav od (64) do (90) in od (92) do (106) ter brez poseganja v kakršne koli druge ugotovitve glede združljivosti z zakonodajo EU o javnih naročilih je treba skleniti, da pogodba o zemljišču in pogodba o stanovanjih vključujeta državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(109)
V zvezi s pogodbo o zemljišču je državna pomoč vključevala dva elementa:
(a)
izpadle obresti za posojilo, ki vključuje celotne stroške, ki bi jih imelo podjetje BIZKAILUR za nakup zemljišča za projekt Habidite, in ki bi bilo dodeljeno brez obresti za obdobje sedmih let s štiriletnim obdobjem mirovanja dolga. Izpadle obresti znašajo NED v višini 13,41 % stroškov nakupa zemljišča, ki bi jih imelo podjetje BIZKAILUR na podlagi člena 1(ii) drugega dela pogodbe o zemljišču;
(b)
skupne stroške, ki bi jih imelo podjetje BIZKAILUR za prilagoditev zadevne parcele s skupno površino najmanj 101 430 m2 industrijski rabi v skladu s členom 1(iii) drugega dela pogodbe o zemljišču.
(110)
V zvezi s pogodbo o stanovanjih element pomoči vključuje dobiček, ki bi ga pridobilo podjetje Habidite od prodaje 1 500 stanovanj po tej pogodbi, in sicer razliko med ceno, določeno za 1 500 stanovanj v členu A(e) pogodbe o stanovanjih, in proizvodnimi stroški, ki bi jih imelo podjetje Habidite za proizvodnjo teh 1 500 stanovanj.
VII.2. Združljivost
(111)
Komisija je v sklepu o začetku postopka z dne 2. decembra 2009 izrazila dvom o tem, ali se je lahko pomoč, ki jo vključujeta pogodba o zemljišču in pogodba o stanovanjih, štela za združljivo s Pogodbo v skladu z ustreznimi pravili, ki so veljali v času ocene, zlasti prvotnim začasnim okvirom (50), smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004, Smernicami o državni regionalni pomoči za 2007-2013 (51) in Uredbo o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 (52).
(112)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah od (60) do (62), je bila pomoč, dodeljena na podlagi pogodbe o zemljišču in pogodbe o stanovanjih, nezakonito dodeljena 15. decembra 2006 (tj. pred priglasitvijo Komisiji). Njeno združljivost je zato treba oceniti na podlagi pravil o državni pomoči, ki so veljala ob njeni dodelitvi.
(113)
S tega časovnega vidika združljivosti pomoči, dodeljene na podlagi pogodbe o zemljišču in pogodbe o stanovanjih, ni mogoče preučiti na podlagi posebnih pravil, ki so veljala v času krize, saj so bila ta sprejeta in začela veljati pozneje.
(114)
Poleg tega se po navedbah podjetja Diputación podjetje Habidite in skupina AFER 15. decembra 2006 nista štela za podjetji v težavah v skladu s točkami 9, 10 in 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Zato v času sklenitve pogodbe o zemljišču in pogodbe o stanovanjih nista bila upravičena do pomoči za reševanje in prestrukturiranje.
(115)
Pogodba o zemljišču in pogodba o stanovanjih sta bili sklenjeni 15. decembra 2006 z namenom, da se podpre nov naložbeni projekt v Alonsotegi, manjšem mestu na upravnem območju Gran Bilbao, ki je bila takrat regija, upravičena do pomoči v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe (53). Zato je treba preučiti, ali je bila morda pomoč, dodeljena v skladu s pogodbo o zemljišču in pogodbo o stanovanjih, združljiva s Pogodbo v skladu s pravili, ki so 15. decembra 2006 veljala za regionalno pomoč, in sicer: Smernicami o državni regionalni pomoči iz leta 1998 (54) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 1998) in Večsektorskim okvirom o regionalni pomoči za velike investicijske projekte iz leta 2002 (55) (v nadaljnjem besedilu: okvir iz leta 2002), ter glede na člen 107(3)(c) Pogodbe.
(116)
Da bi se regionalna pomoč za naložbe štela za združljivo z notranjim trgom, mora izpolnjevati več standardnih meril združljivosti, ki so bila v času sklenitve pogodbe o zemljišču, tj. 15. decembra 2006, določena v smernicah iz leta 1998. Zlasti je morala pomoč prispevati k regionalnemu razvoju in podpirati začetni naložbeni projekt, v zvezi s katerim se je delo začelo šele po tem, ko je upravičenec do pomoči predložil prošnjo za pomoč (spodbujevalni učinek), upravičenec je moral financirati naložbeni projekt do višine najmanj 25 % in naložbeni projekt je moral ostati vsaj pet let v regiji, upravičeni do pomoči, kjer se je začel izvajati. Poleg tega so morali biti upravičeni izdatki, ki naj bi se upoštevali za dodelitev pomoči, omejeni na nekatere upravičene stroške, pomoč pa se ni smela združiti z drugo pomočjo, če bi pri tem presegla veljavno zgornjo mejo regionalne pomoči.
(117)
V skladu s točko 2 smernic iz leta 1998 se priložnostna regionalna pomoč, ki je dodeljena enemu samemu podjetju ali je namenjena samo eni dejavnosti, praviloma ni štela za združljivo s Pogodbo, ker bi njeni učinki izkrivljanja načeloma presegli njene pozitivne učinke na regionalni razvoj. Poleg tega je bila priložnostna pomoč podjetjem v težavah prepovedana.
(118)
Španski organi niso priglasili, da je pomoč, dodeljena podjetju Habidite v okviru pogodbe o zemljišču, dodeljena na podlagi odobrene sheme regionalne pomoči. Ta pomoč se zato šteje za priložnostni ukrep, ki zagotavlja koristi samo podjetju Habidite in skupini AFER ter implicitno sektorju gradbeništva.
(119)
Vendar se lahko v skladu z navedeno točko 2 smernic iz leta 1998 taka priložnostna pomoč, ki je namenjena samo eni dejavnosti in enemu samemu podjetju, razglasi za združljivo s Pogodbo, če se lahko dokaže, da je njen prispevek k regionalnemu razvoju večji od njenega učinka izkrivljanja trgovine znotraj Unije in konkurence. Čeprav španski organi niso predložili argumentov v zvezi s tem, Komisija na lastno pobudo in na podlagi informacij, ki jih ima, preuči, ali so v primeru pomoči, dodeljene v okviru pogodbe o zemljišču, izpolnjeni pogoji za tako odstopanje.
(120)
Jasen namen pogodbe o zemljišču je bil podpreti nov naložbeni projekt, tj. novo tovarno Habidite v mestu Alonsotegi. V tistem času je bilo ocenjeno, da naj bi projekt ustvaril 1 100 neposrednih novih delovnih mest v regiji, upravičeni do pomoči, verjetno pa tudi nezanemarljivo število posrednih delovnih mest v isti regiji. To potrjuje tudi dejstvo, da bi v skladu z vzporedno pogodbo o stanovanjih novi naložbeni projekt prispeval tudi k doseganju ciljev regionalne politike, in sicer zagotavljanju socialnih stanovanj za ogrožene skupine državljanov v provinci Bizkaia. Poleg tega se v času podpisa pogodbe o zemljišču in pogodbe o stanovanjih nista niti podjetje Habidite niti skupina AFER štela za podjetji v težavah v skladu s točkami 9, 10 in 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje (glej uvodno izjavo (9)). Komisija zato ugotavlja, da so v primeru pogodbe o zemljišču izpolnjeni pogoji za izjemo, določeno v zadnjem odstavku točke 2 smernic iz leta 1998.
(121)
V skladu s točko 4.4 smernic iz leta 1998 pojem regionalne pomoči vključuje le pomoč za začetno naložbo, ki je opredeljena kot vlaganje v osnovna sredstva pri postavitvi novega obrata, širitvi obstoječega obrata ali začetku dejavnosti, ki pomeni temeljito spremembo proizvodnega procesa v obstoječem obratu. Pomoč, dodeljena v okviru pogodbe o zemljišču, je skladna s to opredelitvijo, ker je bila dodeljena kot podpora za ustanovitev novega naložbenega projekta v mestu Alonsotegi.
(122)
V skladu s točko 4.5 smernic iz leta 1998 bi morala pomoč za začetno naložbo pokrivati samo upravičene stroške naložbe, zato je največji znesek regionalne pomoči opredeljen kot odstotek upravičenih stroškov naložbe. V skladu s točkama 4.5 in 4.6 smernic iz leta 1998 „upravičeni stroški“ novega naložbenega projekta vključujejo zemljišča, stavbe in obrat/opremo ter tudi nekatere vrste nematerialnih naložb (patenti, licence, znanje), vendar pri velikih podjetjih le v višini do 25 % standardne osnove.
(123)
Zato je najprej treba določiti upravičene stroške projekta Habidite v mestu Alonsotegi na dan 15. decembra 2006.
(124)
Ker pomoč, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, ni bila dodeljena na podlagi predhodne prošnje za pomoč, upravičenec takrat ni predložil informacij, pomembnih za določitev upravičenih stroškov novega naložbenega projekta v primerih regionalne pomoči. Informacije, ki so bile na voljo podjetju Diputación v zvezi z upravičenimi stroški, so navedene v uvodni izjavi (12) in vključujejo naslednje:
Zemljišče
4,8 milijona EUR
Industrijska stavba
22,5 milijona EUR
Prilagoditev zemljišča (urbanización)
4,04 milijona EUR
Infrastruktura
24,0 milijona EUR
Skupaj
55,34 milijona EUR
(125)
Zgoraj navedene vrste stroškov se dejansko lahko štejejo za „upravičene stroške“ v smislu točke 4.5 smernic iz leta 1998. Ker je bila pomoč, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, neposredno povezana z nakupom zemljišča za nov naložbeni projekt in njegovo prilagoditvijo industrijski rabi, izpolnjuje tudi zahtevo iz točke 4.5 smernic iz leta 1998.
(126)
V skladu s točko 4.10 smernic iz leta 1998 mora biti pomoč za začetne naložbe pogojena z ohranitvijo zadevne naložbe za najmanj pet let. Čeprav v pogodbi o zemljišču ta pogoj ni izrecno določen za podjetje Habidite, je treba opozoriti, da se je v okviru vzporedne pogodbe o pomoči za usposabljanje (opisane v uvodni izjavi (39)), ki je bila prav tako sklenjena 15. decembra 2006 v zvezi z istim naložbenim projektom, podjetje Habidite zavezalo, da bo najmanj pet let ohranilo 1 100 delovnih mest. Komisija zato ugotavlja, da je izpolnjena tudi točka 4.10 smernic iz leta 1998.
(127)
Ker ni informacij o ocenjenih stroških plač za 1 100 zaposlenih v tovarni Habidite v mestu Alonsotegi, Komisija ne more ustrezno oceniti morebitne združljivosti pomoči, dodeljene na podlagi pogodbe o zemljišču, s točkami od 4.11 do 4.17 smernic iz leta 1998 o ustvarjanju delovnih mest. Ker je bila pomoč, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, povezana z nakupom zemljišča, ki je upravičen strošek, ni potrebna ocena v skladu s točkami od 4.11 do 4.17 smernic iz leta 1998.
(128)
Pred podpisom pogodbe o zemljišču ni bila prejeta nobena druga investicijska pomoč za naložbeni projekt Habidite, ki bi jo bilo treba upoštevati pri oceni kumulativnih učinkov v skladu s točko 4.18 smernic iz leta 1998.
(129)
Točka 4.2 smernic iz leta 1998 določa, da morajo sheme pomoči vključevati določilo, da je treba vloge za pomoč vložiti pred začetkom izvajanja naložbenih projektov. Namen te določbe je zagotoviti, da se regionalna pomoč dodeli le, če ima preverljiv spodbujevalni učinek. Če bi se namreč zadevni projekt začel izvajati pred vložitvijo vloge za pomoč, naknadno dodeljena regionalna pomoč očitno ne bi imela spodbujevalnega učinka, kar pomeni, da bi se projekt verjetno izvedel tudi brez pomoči.
(130)
V zvezi s tem je treba poudariti, da je bila pogodba o zemljišču priložnostni ukrep in ne pomoč, dodeljena v okviru odobrene sheme. Vendar je spodbujevalni učinek splošno merilo združljivosti, določeno v členu 107(3)(c) Pogodbe, ki ga je v vsakem primeru treba preveriti v zvezi s pogodbo o zemljišču. Čeprav podjetje Diputación ni trdilo, da ima obravnavani ukrep spodbujevalni učinek, mora Komisija kljub temu na lastno pobudo preučiti skladnost s tem bistvenim merilom združljivosti.
(131)
Komisija meni, da je v primeru pomoči, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, izpolnjen pogoj spodbujevalnega učinka zaradi naslednjih razlogov. Prvič, čeprav pomoč ni bila priglašena pred datumom, ko je bila dodeljena (15. december 2006), se projekt ni začel izvajati pred dodelitvijo pomoči. Dejansko se je na podlagi informacij, ki jih je predložilo podjetje Diputación, nakup zemljišča, potrebnega za projekt, ki se lahko šteje za začetek del v zvezi s tem naložbenim projektom, začel šele maja 2007, tj. po podpisu pogodbe o zemljišču 15. decembra 2006. Drugič, dejstvo, da se projekt Habidite ni izvajal po prekinitvi pogodbe o zemljišču in pogodbe o stanovanjih, se lahko šteje za dokaz, da je pomoč imela spodbujevalni učinek, saj se projekt ni izvajal brez pomoči.
(132)
V točki 4.2 smernic iz leta 1998 je prav tako določeno, da mora upravičenec do pomoči prispevati lastna finančna sredstva za projekt v višini vsaj 25 % upravičenih stroškov. V primeru pomoči, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, je očitno izpolnjen tudi ta pogoj. Upravičeni stroški, ki jih je podjetje Diputación prijavilo za ta projekt, so znašali 55 milijonov EUR, zato bi moralo podjetje Habidite z lastnimi sredstvi financirati najmanj 25 % tega zneska, tj. najmanj 13,75 milijona EUR. Komisija meni, da element pomoči v pogodbi o zemljišču, kot je opredeljen v uvodni izjavi (109), ni mogel presegati 75 % upravičenih stroškov, tj. 41,25 milijona EUR, niti v primeru znatno višjega skupnega zneska pomoči, če bi se upoštevalo, da je pomoč vključevala dejanske stroške v višini 28,2 milijona EUR za prilagoditev zemljišča industrijski rabi ter dodatnih 0,98 milijona EUR (tj. 13,41 % skupnih stroškov v višini 7,3 milijona EUR za nakup zemljišča po oceni podjetja Diputación).
(133)
Komisija glede na premisleke iz uvodnih izjav od (116) do (132) ugotavlja, da pomoč, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, izpolnjuje pogoje združljivosti iz smernic iz leta 1998.
(134)
Informacije o upravičenih stroških naložbe, navedene v uvodnih izjavah (12) in (124), prav tako kažejo, da se je naložbeni projekt Habidite decembra 2006 štel za velik naložbeni projekt v smislu večsektorskega okvira iz leta 2002 - skupni upravičeni stroški za ta projekt so presegali 50 milijonov EUR. Zato je treba združljivost pomoči, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, preučiti tudi z vidika njene skladnosti s pogoji iz okvira iz leta 2002.
(135)
Največja intenzivnost pomoči, ki je decembra 2006 veljala za upravno območje Gran Bilbao in je izražena kot NED, je znašala 20 %. V skladu s točko 21 okvira iz leta 2002 in ob upoštevanju upravičenih stroškov za projekt Habidite iz leta 2006, kot so navedeni v uvodni izjavi (12), bi morala biti največja dopustna intenzivnost pomoči za ta projekt zmanjšana v skladu z naslednjo razpredelnico:
Upravičeni izdatki
Prilagojena zgornja meja pomoči
do 50 milijonov UR
10 milijonov EUR (20 % - regionalna zgornja meja za 50 milijonov EUR)
od 50 milijonov EUR do 100 milijonov EUR
0,5 milijona EUR (10 % - polovica regionalne zgornje meje za 5 milijonov EUR)
Del, ki presega 100 milijonov EUR
-
Skupaj
10,5 milijona EUR
(136)
Iz tega sledi, da bi bila pomoč, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, združljiva le do skupnega zneska 10,5 milijona EUR, za del, ki presega 10,5 milijona UR, bi bila nezdružljiva. Dejansko, kot je navedeno v uvodnih izjavah od (78) do (82) in (109), zneska pomoči, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, ni mogoče natančno opredeliti, saj so dejanski stroški, ki naj bi jih imelo podjetje BIZKAILUR za izvajanje svojih pogodbenih obveznosti nakupa in prilagoditev industrijski rabi zemljišča za ustanovitev tovarne Habidite v mestu Alonsotegi, predmet spora, Komisija pa v zvezi s tem ne more sprejeti argumentiranega dokončnega stališča.
(137)
Prvi element pomoči bi pomenil 13,21 % dejanskih stroškov, ki bi jih imelo podjetje BIZKAILUR za nakup zemljišča. Podjetje Diputación trdi, da bi ti dejanski stroški skupaj znašali 7,3 milijona EUR, podjetje Habidite pa meni, da je ta ocena previsoka. Ugotovljeno je tudi, da so bili po informacijah, ki jih je predložilo podjetje Diputación (glej uvodno izjavo (12)), stroški nakupa zemljišča v določenem trenutku ocenjeni na 4,8 milijona EUR. V poslovnem načrtu, ki ga je podjetje Habidite predložilo k prošnji za regionalno pomoč za leto 2008, so stroški za nakup zemljišča, ki so bili ocenjeni novembra 2008, znašali 5,5 milijona EUR.
(138)
Kar zadeva drugi element pomoči, in sicer celotne dejanske stroške podjetja BIZKAILUR za prilagoditev zadevnega zemljišča industrijski rabi, je podjetje Diputación marca 2009 ocenilo, da znašajo 28,5 milijona EUR, vendar je navedlo tudi, da so bili v določenem trenutku ocenjeni na 4,04 milijona EUR (glej uvodno izjavo (12)).
(139)
Na podlagi obstoječih informacij ni mogoče z gotovostjo izključiti možnosti, da pomoč, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, ne bi presegla dovoljenega zneska za ta projekt v višini 10,5 milijona EUR.
(140)
V točki 24 okvira iz leta 2002 so določeni dodatni pogoji združljivosti za ukrepe, kadar znesek pomoči presega največjo dopustno pomoč za naložbo v višini 100 milijonov EUR v tej regiji, upravičeni do pomoči. V obravnavanem primeru je na podlagi točke 21 okvira iz leta 2002 največja dopustna pomoč za naložbo v višini 100 milijonov EUR na upravnem območju Gran Bilbao decembra 2006 znašala 15 milijonov EUR (vključevala je 10 milijonov EUR, ki predstavljajo 20 % od prvih 50 milijonov EUR, plus 5 milijonov EUR, ki predstavljajo 10 % od naslednjih 50 milijonov EUR).
(141)
Kot je razloženo že v uvodnih izjavah od (78) do (82), na podlagi razpoložljivih informacij ni mogoče natančno opredeliti skupnega zneska pomoči, ki ga vključuje pogodba o zemljišču. Vendar Komisija ne more izključiti možnosti, da je znesek pomoči presegel zgornjo mejo 15 milijonov EUR. V teh okoliščinah je Komisija preučila, ali sta v primeru pogodbe o zemljišču izpolnjena dva dodatna pogoja za odobritev take pomoči.
(142)
Prvi pogoj je, da upravičenec do pomoči ne bi smel preseči 25 % prodaje zadevnega proizvoda pred naložbo ali po njej. Drugi pogoj je, da proizvodna zmogljivost, ki jo je ustvaril naložbeni projekt, ne bi smela preseči 5 % zadevnega trga. V skladu s točko 24 okvira iz leta 2002 dokazno breme, da so ti pogoji izpolnjeni, nosijo zadevne države članice. V obravnavanem primeru španski organi niso predložili informacij, na podlagi katerih bi Komisija lahko preverila, ali je izpolnjen kateri od teh dveh dodatnih pogojev.
(143)
Kot je razvidno iz ocen tržnih deležev, ki jih je novembra 2008 predložilo podjetje Habidite za pridobitev regionalne pomoči za leto 2008 (glej uvodno izjavo (87)), je to podjetje ocenilo, da bi njegov delež na celotnem španskem trgu za gradnjo stanovanj (vključno s segmentoma prostega trga in socialnih stanovanj) v letu 2011, tj. po uvedbi nove proizvodne zmogljivosti z zadevnim naložbenim projektom, znašal med [0,1 in 1,0] %, od leta 2012 pa bi se povečal na [0,5 - 1,5] %. Če bi upoštevali samo baskovski trg, bi tržni delež podjetja Habidite v letu 2011 v prostem segmentu gradbenega trga znašal med [0,1 in 1,0] %, od leta 2014 pa bi se povečal na [2,0-3,0] %.
(144)
Glede na te ocene, ki niso v nasprotju z drugimi informacijami, ki so na voljo Komisiji, se lahko sklepa, da podjetje Habidite decembra 2006 v okviru naložbe, ki jo podpira pogodba o zemljišču, ne bi preseglo zgornjih mej tržnega deleža in zmogljivosti, določenih v točki 24 okvira iz leta 2002.
(145)
Del pomoči iz pogodbe o zemljišču, ki ne presega dopustnega največjega zneska 10,5 milijona EUR, bi torej tudi izpolnjeval pogoje za združljivost iz okvira iz leta 2001. Pomoč, ki presega to zgornjo mejo, ne bi bila združljiva s pogodbo, ker ne bi izpolnjevala pogojev za združljivost, določenih v smernicah iz leta 1998 in okviru iz leta 2002.
(146)
Ker pomoč ni bila izplačana in ni treba zahtevati vračila, te ugotovitve glede združljivosti pomoči, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, zadostujejo za namene tega sklepa.
(147)
Komisija opozarja pristojne španske organe, da je treba pomoč, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, upoštevati pri preučitvi skladnosti s pravili o kumulaciji pomoči v zvezi z regionalno pomočjo za leto 2008, ki jo je baskovska vlada dodelila za ta projekt. Pri tem je treba upoštevati, da sta obe pomoči, tj. pomoč iz pogodbe o zemljišču in regionalna pomoč za leto 2008, pokrivali upravičene stroške v zvezi z nakupom in prilagoditvijo istega zemljišča. Še enkrat je treba poudariti, da so se dela v zvezi s tem naložbenim projektom začela izvajati maja 2007, medtem ko je bila prošnja za regionalno pomoč za leto 2008 vložena leta 2008.
(148)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah od (93) do (107), pomoč iz pogodbe o stanovanjih zmanjšuje tveganja, povezana z začetno naložbo, ker zagotavlja prodajo znatnega dela začetne proizvodnje nove tovarne, podjetju Habidite pa dodeljuje tudi prednost pred drugimi konkurenti, ker mu brez javnega razpisa zagotavlja pogodbo za dobavo 1 500 stanovanj javnim organom za prodajo v okviru delno zaščitenega sistema. Pomoč, ki jo vključuje pogodba o stanovanjih, je bila opredeljena kot dobiček, ki bi ga podjetje Habidite pridobilo od prodaje 1 500 stanovanj podjetjema Diputación in BIZKAILUR, in sicer razlika med ceno, po kateri bi podjetje BIZKAILUR prodalo stanovanja, in proizvodnimi stroški, ki bi jih imelo podjetje Habidite za izgradnjo teh stanovanj.
(149)
V skladu s smernicami iz leta 1998 je regionalna pomoč povezana z upravičenimi stroški. Čeprav je res, da točka 4.2 smernic iz leta 1998 ne omejuje oblik, v katerih se lahko dodeli pomoč za naložbe, je iz točke 4.5 in celotne vsebine navedenih smernic jasno, da mora pomoč za naložbo podpirati upravičene stroške naložbe. V skladu s točko 4.5 smernic iz leta 1998 se za namene dodelitve regionalne pomoči lahko upoštevajo le stroški nakupa sredstev, kot so zemljišča, stavbe in obrat/oprema. V skladu s točko 4.6 lahko regionalna pomoč krije tudi druge stroške, kot so stroški nakupa patentov, licenc in znanja.
(150)
Glede na naravo pomoči, dodeljene na podlagi pogodbe o stanovanjih, ta pomoč ne podpira takih upravičenih stroškov. Namesto tega je njen namen zmanjšati tekoče stroške poslovanja. V skladu s točko 4.15 smernic iz leta 1998 je pomoč za tekoče poslovanje praviloma prepovedana, izjemoma se lahko dodeli v regijah, ki so upravičene do pomoči v skladu s členom 107(a) Pogodbe. Vendar naj bi se projekt Habidite izvajal v regiji, upravičeni do pomoči v skladu s členom 107(3)(c) in ne členom 107(3)(a) Pogodbe.
(151)
Komisija zato ugotavlja, da se pomoč iz pogodbe o stanovanjih šteje za pomoč za tekoče poslovanje, ki v skladu s točko 4.15 smernic iz leta 1998 ne bi bila združljiva s Pogodbo.
VIII. ZAKLJUČEK
(152)
Komisija na podlagi zgoraj navedene ocene iz uvodnih izjav od (63) do (151) in brez poseganja v kakršne koli druge ugotovitve glede združljivosti z zakonodajo EU o javnih naročilih ugotavlja, da pogodba o zemljišču in pogodba o stanovanjih vključujeta državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(153)
V zvezi s pogodbo o zemljišču državna pomoč vključuje dva elementa:
(a)
izpadle obresti za posojilo, ki vključuje celotne stroške, ki bi jih imelo podjetje BIZKAILUR za nakup zemljišča za projekt Habidite, in ki bi bilo dodeljeno brez obresti za obdobje sedmih let s štiriletnim obdobjem mirovanja dolga. Te izpadle obresti znašajo NED v višini 13,41 % stroškov nakupa zemljišča, ki bi jih imelo podjetje BIZKAILUR na podlagi člena 1(ii) drugega dela pogodbe o zemljišču;
(b)
skupne stroške, ki bi jih imelo podjetje BIZKAILUR za prilagoditev zadevne parcele s skupno površino najmanj 101 430 m2 industrijski rabi v skladu s členom 1(iii) drugega dela pogodbe o zemljišču.
(154)
V zvezi s pogodbo o stanovanjih element pomoči vključuje dobiček, ki bi ga pridobila podjetje Habidite in skupina AFER od prodaje 1 500 stanovanj, ki sta jih naročili podjetji Diputación in BIZKAILUR, in sicer razliko med ceno, po kateri bi podjetje BIZKAILUR prodalo stanovanja na podlagi določb iz pogodbe o stanovanjih, in stroški, ki bi jih imelo podjetje Habidite za izgradnjo teh stanovanj.
(155)
Na podlagi razpoložljivih informacij ni mogoče natančno opredeliti zneskov pomoči, ki jih vključujeta pogodba o zemljišču in pogodba o stanovanjih. Vendar za namene tega sklepa ni treba opredeliti zneskov pomoči, saj pomoč ni bila izplačana in zato ni treba zahtevati njenega vračila.
(156)
Poudarjeno je tudi, da pogodba o zemljišču in pogodba o stanovanjih vključujeta nezakonito pomoč. Pomoč iz obeh pogodb je bila dodeljena 15. decembra 2006, pri čemer je bila kršena obveznost predhodne priglasitve iz Pogodbe. V skladu s sodbo v zadevi CELF/SIDE (56) naknadna priglasitev navedenih dveh pogodb in ugotovitev o delni združljivosti pomoči iz pogodbe o zemljišču do dovoljene višine 10,5 milijona EUR ne odpravita nezakonitosti pomoči. Komisija od pristojnih španskih organov zahteva, da prevzamejo vse potrebne pravne posledice nezakonite pomoči, ki jo vključujeta pogodba o zemljišču in pogodba o stanovanjih.
(157)
Pomoč, dodeljena na podlagi pogodbe o zemljišču, je v skladu s smernicami iz leta 1998 in okvirom iz leta 2002 združljiva s Pogodbo do dopustnega zneska 10,5 milijona EUR. Del pomoči, dodeljene na podlagi pogodbe o zemljišču, ki bi lahko presegel ta dopustni znesek, je nezdružljiv s Pogodbo.
(158)
Pomoč, dodeljena na podlagi pogodbe o stanovanjih, je pomoč za tekoče poslovanje, ki je v skladu s točko 4.15 smernic iz leta 1998 nezdružljiva s Pogodbo.
(159)
Ugotovitve iz tega sklepa o obstoju pomoči v pogodbi o zemljišču so povezane z regionalno pomočjo za leto 2008, ki jo je baskovska vlada dodelila za isti naložbeni projekt. Ugotovljeno je, da so se dela v zvezi s tem naložbenim projektom začela izvajati maja 2007, torej preden je bila vložena prošnja za regionalno pomoč za leto 2008.
(160)
Upravičenca do pomoči, dodeljene na podlagi pogodbe o zemljišču in pogodbe o stanovanjih, sta podjetje Habidite Technologies País Vasco S.A. in skupina AFER, ki sta pogodbenici pogodbe o zemljišču in pogodbe o stanovanjih ter sta povezana v smislu člena 3(2) in 3(3) Priloge k Priporočilu Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (57) -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Pogodbi, ki so ju 15. decembra 2006 sklenili podjetji Diputación Foral de Bizkaia in BIZKAILUR S.A. na eni strani ter podjetje Habidite Technologies País Vasco S.A. in skupina AFER na drugi strani ter ju je Kraljevina Španija priglasila 15. aprila 2009, vključujeta državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
Člen 2
Pomoč, ki jo vključujeta priglašeni pogodbi, je nezakonita, ker je bila pri njeni dodelitvi kršena obveznost predhodne priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.
Člen 3
Pomoč iz pogodbe o zemljišču obsega:
(a)
izpadle obresti podjetij Diputación in BIZKAILUR za posojilo, ki vključuje celotne dejanske stroške nakupa zemljišča in ki naj bi se po štiriletnem obdobju mirovanja vrnilo v štirih enakih letnih obrokih po 25 % brez obresti. Neto ekvivalent dotacije takega brezobrestnega posojila bi znašal 13,41 % dejanskih stroškov nakupa zemljišča za ta projekt, ki bi jih imelo podjetje BIZKAILUR na podlagi člena 1(ii) drugega dela pogodbe o zemljišču;
(b)
skupne stroške, ki bi jih imelo podjetje BIZKAILUR za prilagoditev industrijski rabi zemljišča s skupno površino najmanj 101 430 m2, ki ga je treba kupiti za ta projekt, v skladu s členom 1(iii) drugega dela pogodbe o zemljišču.
Člen 4
Pomoč iz pogodbe o stanovanjih vključuje dobiček, ki bi ga pridobila podjetje Habidite in skupina AFER od prodaje 1 500 stanovanj, ki sta jih naročili podjetji Diputación Foral de Bizkaia in BIZKAILUR S.A. na podlagi navedene pogodbe. Ta dobiček je opredeljen kot razlika med ceno, ki bi jo podjetje Habidite pridobilo od podjetja BIZKAILUR na podlagi člena A(e) navedene pogodbe, in stroški, ki bi jih imelo podjetje Habidite za izgradnjo teh 1 500 stanovanj.
Člen 5
Pomoč, ki jo vključuje pogodba o zemljišču, je v skladu s Smernicami o državni regionalni pomoči iz leta 1998 in Večsektorskim okvirom o regionalni pomoči za velike investicijske projekte iz leta 2002 združljiva s Pogodbo do dopustnega zneska 10,5 milijona EUR. Pomoč, ki presega to zgornjo mejo, ni združljiva s Pogodbo.
Člen 6
Pomoč, ki jo vključuje pogodba o stanovanjih, je v skladu s točko 4.15 Smernic o državni regionalni pomoči iz leta 1998 nezdružljiva s Pogodbo, ker pomeni pomoč za tekoče poslovanje.
Člen 7
Ta sklep je naslovljena na Kraljevino Španijo.
V Bruslju, 27. junija 2012