ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. března 2012
o opatřeních SA. 26909 (2011/C), která provedlo Portugalsko za účelem restrukturalizace společnosti Banco Português de Negócios (BPN)
(oznámeno pod číslem C(2012) 2043)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/660/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dne 2. listopadu 2008 schválila portugalská vláda návrh zákona o zestátnění akcií představujících akciový kapitál společnosti Banco Português de Negócios, S.A. (dále jen „BPN“ nebo „banka“). Tento právní předpis byl vyhlášen dne 11. listopadu 2008 jako zákon č. 62-A/2008 (dále jen „zákon o zestátnění“). K zestátnění společnosti BPN došlo dne 12. listopadu za nulovou cenu.
(2)
Dne 5. listopadu 2008 informovaly portugalské orgány Komisi o schválení návrhu zákona portugalskou vládou. Dne 11. a 13. listopadu 2008 pak Komisi uvědomily o vyhlášení zákona o zestátnění.
(3)
Komise si neprodleně vyžádala další informace o případných opatřeních státní podpory, která mají být v rámci zestátnění provedena ve prospěch společnosti BPN, a rovněž předložení plánu restrukturalizace společnosti BPN.
(4)
Portugalsko nepodalo předběžné oznámení o opatřeních, která stát provedl ve prospěch společnosti BPN. Portugalsko Komisi o těchto opatřeních informovalo až se značným zpožděním a poté, co o to bylo opakovaně požádáno.
(5)
V této souvislosti podala Komise dne 14. listopadu 2008 žádosti o informace týkající se konkrétních opatření státní podpory, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN, a vyžádala si rovněž plán restrukturalizace. Dne 5. ledna a 23. a 29. dubna 2009 zaslala Komise upomínky.
(6)
Na žádosti o informace portugalské orgány odpověděly dne 8. ledna, 28. dubna a 23. června 2009, aniž by však poskytly informace o konkrétních opatřeních státní podpory ve prospěch společnosti BPN nebo předložily plán restrukturalizace. Ve svém dopise ze dne 23. června 2009 portugalské orgány uvedly, že zvažují možnost oddělení aktiv společnosti BPN a prodej banky.
(7)
Dne 17. července, 4. a 14. září a 30. listopadu 2009 a 5. února a 16. března 2010 Komise své žádosti o informace zopakovala.
(8)
Portugalské orgány odpověděly dne 14. srpna 2009 a uvedly, že společnost BPN vydá obchodní cenné papíry v celkové hodnotě 2 miliardy EUR a že tyto cenné papíry upíše společnost Caixa Geral de Depósitos (dále jen „CGD“) se státní zárukou. Podle jejich názoru vyplývá záruka přímo ze zákona o zestátnění, a nemůže proto představovat státní podporu. Dne 12. října 2009 zaslaly portugalské orgány další informace o zásahu společnosti CGD a státu. Dne 21. listopadu 2009 a 17. a 18. února a 31. března 2010 poskytly portugalské orgány doplňující informace.
(9)
Po schůzce s portugalskými orgány, která se konala dne 16. června 2010, požádala Komise dne 12. srpna 2010 znovu portugalské orgány, aby neprodleně předložily mimo jiné plán restrukturalizace společnosti BPN. Žádný plán však předložen nebyl, a Komise proto zaslala dne 31. srpna 2010 oficiální upomínku podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (nyní článek 108 Smlouvy o fungování Evropské unie) (2).
(10)
Dne 14. září 2010 zaslaly portugalské orgány dokument s názvem „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (dále jen „memorandum ze dne 14. září 2010“), který nastiňoval plán restrukturalizace společnosti BPN a hlavní prvky procesu privatizace.
(11)
Poté, co Komise zjistila, že v memorandu ze dne 14. září 2010 dosud chybí některé informace, zaslala dne 29. září 2010 portugalským orgánům dopis s žádostí o doplňující informace. E-mailem ze dne 15. listopadu 2010 požádaly portugalské orgány o prodloužení lhůty pro odpověď, které Komise schválila dopisem ze dne 18. listopadu 2010. Portugalské orgány poskytly další objasnění v dopise ze dne 26. listopadu 2010 a v e-mailu ze dne 25. ledna 2011.
(12)
Dne 16. února 2011 si Komise vyžádala objasnění řady bodů a další údaje. Portugalské orgány odpověděly dne 16. března 2011.
(13)
V rámci schůzek, které předcházely podepsání memoranda o porozumění (3) dne 17. května 2011 mezi Portugalskem na straně jedné a Mezinárodním měnovým fondem, Evropskou centrální bankou a Evropskou komisí na straně druhé, se dne 27. dubna 2011 konala schůzka Komise s vedením společnosti BPN. V memorandu o porozumění se předpokládal prodej společnosti BPN do konce července 2011. Komise proto zaslala dne 20. května 2011 žádosti o informace ohledně restrukturalizace banky a plánovaného postupu prodeje. Jelikož portugalské orgány neposkytly žádnou odpověď, byla dne 8. července 2011 zaslána upomínka spolu s další žádostí o informace, a to na základě tiskových zpráv o dalších státních prostředcích, jež byly společnosti BPN poskytnuty ve formě státní záruky. Portugalské orgány podaly přehled o procesu privatizace dne 5. srpna 2011.
(14)
Dne 10. srpna 2011 se Komise sešla s portugalskými orgány. Během této schůzky a posléze dne 28. srpna 2011 poskytly portugalské orgány Komisi doplňující informace. Další informace obdržela Komise dne 14. září a 14. října 2011.
(15)
Rozhodnutím ze dne 24. října 2011 zahájila Komise s ohledem na údajnou podporu, která byla poskytnuta společnostem BPN a Banco BIC Português S.A. (dále jen „BIC“) (4), řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a to s číslem jednacím SA.26909.
(16)
Rozhodnutí ze dne 24. října 2011 bylo zveřejněno dne 20. prosince 2011. Ve lhůtě jednoho měsíce nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran.
(17)
Dne 9. prosince 2011 předložilo Portugalsko Komisi rámcovou smlouvu, která byla téhož dne podepsána mezi společností BIC a portugalskými orgány (dále jen „rámcová smlouva“).
(18)
Dne 20. ledna 2012 poskytlo Portugalsko odpověď na připomínky uvedené v rozhodnutí ze dne 24. října 2011. Téhož dne poskytly portugalské orgány rovněž doplňující informace, včetně nového plánu restrukturalizace společnosti BPN (dále jen „plán restrukturalizace z ledna 2012“), a odpovědělo na dodatečné dotazy ohledně rámcové smlouvy, které Komise položila dne 21. prosince 2011. Tyto informace byly dne 3. února 2012 doplněny o obchodní plán a plán životaschopnosti, který vyhotovila společnost BIC a který se pro účely tohoto rozhodnutí pokládá za nedílnou součást plánu restrukturalizace z ledna 2012. Další informace byly poskytnuty dne 10., 17. a 23. února 2012 v odpovědi na dodatečné otázky, které Komise portugalským orgánům zaslala dne 8., 14. a 17. února 2012. Dne 16. března 2012 poskytlo Portugalsko Komisi řadu závazků.
(19)
Během řízení došlo k četným výměnám informací, telekonferencím a schůzkám mezi portugalským státem, společností BPN a Komisí.
2. Popis příjemců podpory a opatření
2.1 Příjemce podpory a jeho potíže
(20)
Společnost BPN je finanční instituce, která sídlí v Portugalsku a poskytuje širokou škálu bankovních služeb. Dne 11. listopadu 2008 byla zestátněna, přičemž v té době měla síť sestávající z 213 poboček (z toho 4 ve Francii), přibližně 2 200 zaměstnanců a její celková aktiva činila 6,6 miliardy EUR, což představuje zhruba 2 % všech aktiv portugalského retailového bankovnictví.
(21)
Podle portugalských orgánů (5) se společnost BPN potýkala s problémy s likviditou od léta 2008 a dne 18. července 2008 jí ratingová agentura Moody’s snížila rating z Baa1 na Baa3 (6). Zatímco na konci srpna měla společnost BPN kladnou hodnotu likvidity ve výši 316 milionů EUR, do dne 22. října 2008 vykazovala značnou zápornou hodnotu likvidity ve výši 831 milionů EUR a její vkladový účet u portugalské národní banky (dále jen „BdP“) zdaleka zaostával za průměrnými částkami, které by musela udržovat, aby splňovala zákonné limity. V této fázi bylo v říjnu 2008 provedeno několik iniciativ, aby banka mohla překonat potíže s likviditou, jimž čelila, a aby se zamezilo zpožďování plateb, a to zejména poskytnutím zvláštní podpory likvidity ve formě půjček a prostřednictvím jiných operací BdP a společnosti CGD ve vlastnictví státu (7).
(22)
Vzhledem k výši nahromaděných ztrát společnosti BPN nepovažovaly portugalské orgány další podporu likvidity za schůdnou kvůli „vysokému riziku, jemuž by byly [BdP a CGD] vystaveny“ (8). Akcionáři společnosti BPN předložili plán, vláda však na základě stanoviska BdP ze dne 30. října 2008 nepovažovala tento plán za proveditelný. Jelikož společnost BPN neplnila kvůli vysoké úrovni znehodnocených aktiv (9) požadavky na solventnost, navrhla vláda parlamentu zestátnění společnosti BPN za nulovou cenu (10). Tento návrh byl schválen dne 11. listopadu 2008 zákonem č. 62-A/2008 (zákon o zestátnění).
(23)
Podle portugalských orgánů vyplývalo znehodnocení z machinací a nezákonných praktik, které byly zjištěny BdP a při externích auditech provedených v červnu 2008 a jež byly posléze ve zprávě BdP za rok 2009 popsány jako „podvodné jednání, trvalé a úmyslné, na nejvyšší úrovni vedení skupiny“ (11). Tyto praktiky měly za následek vyšetřování a zahájení několika správních řízení kvůli porušení předpisů („processos de contra-ordenação“) a podání žaloby státnímu zastupitelství.
(24)
Podle zákona o zestátnění byla společnost CGD pověřena správou společnosti BPN, jmenováním členů řídících orgánů společnosti BPN a stanovením cílů řízení společnosti BPN do 60 dnů od zestátnění. Zákon o zestátnění rovněž stanovil, že případná opatření v oblasti úvěrů nebo podpory likvidity, která společnost CGD provede „ve prospěch společnosti BPN v rámci zestátnění nebo v zastoupení státu …, využijí státní záruku“ (12).
2.2 Opatření finanční podpory před zestátněním
(25)
Před zestátněním v listopadu 2008 již společnost BPN využívala řadu opatření finanční podpory, která portugalské orgány popsaly jako „zvláštní opatření na podporu likvidity“ (13). Dne 17. února 2010 portugalské orgány Komisi sdělily, že v období do 30. října 2008 obdržela společnost BPN od společnosti CGD i od BdP zvláštní podporu likvidity v celkové výši 501,6 milionu EUR, která spočívala ve čtyřech půjčkách, jež společnosti BPN poskytla společnost CGD, v celkové výši 315 milionů EUR (14) a v krizové pomoci v oblasti likvidity, kterou v říjnu 2008 poskytla BdP, v celkové výši 186,6 milionu EUR (15).
(26)
Ačkoli portugalské národní bance byla po zestátnění příslušná částka vrácena, čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD, byly splaceny teprve dne 9. března 2009 po vydání prvních obchodních cenných papírů společností BPN.
2.3 Opatření finanční podpory po zestátnění
(27)
V březnu 2009 vydala společnost BPN obchodní cenné papíry se zaručeným upsáním společností CGD a státní zárukou za celou částku ve výši 2 miliardy EUR. O těchto státních zárukách byla Komise informována teprve dne 14. srpna 2009.
(28)
Dopisem ze dne 17. února 2010 portugalské orgány rovněž sdělily, že společnost CGD byla dne 27. října 2009 zmocněna k úpisu dalších obchodních cenných papírů se státní zárukou ve výši 1 miliardy EUR. E-mailem ze dne 14. června 2010 byla Komise dále informována, že se celkové státní záruky za obchodní cenné papíry vydané společností BPN a upsané společností CGD zvýšily na 4 miliardy EUR, jelikož v dubnu 2010 došlo k třetí emisi obchodních cenných papírů společnosti BPN, jež společnost CGD upsala za částku ve výši 1 miliardy EUR.
(29)
V této souvislosti je třeba zmínit, že od zestátnění v listopadu 2008 do června 2011 využívala společnost BPN trvale úvěrové nástroje peněžního trhu, které jí poskytovala společnost CGD. Částky, které na základě těchto krátkodobých nástrojů společnost BPN dlužila společnosti CGD, dosáhly dne 28. února 2009 výše přibližně 2,2 miliardy EUR. Podle údajů, které poskytly portugalské orgány, se tyto částky po vydání obchodních cenných papírů snížily, jak bylo uvedeno v 27. a 28. bodě odůvodnění (16).
(30)
V červnu 2011 představovala expozice společnosti BPN vůči společnosti CGD ve formě nástrojů peněžního trhu přibližně 1 miliardu EUR. Ačkoli k financování docházelo na denním základě, mělo podle portugalských orgánů strukturální povahu s delšími termíny (17) a v červnu 2011 bylo nahrazeno čtvrtou a poslední emisí obchodních cenných papírů, a to vydáním dvou emisí, každé ve výši 500 milionů EUR.
(31)
Podle údajů, které poskytly portugalské orgány dne 3. února 2012, činila nesplacená částka, kterou společnost BPN dlužila společnosti CGD (kromě emisí obchodních cenných papírů), 433,7 milionu EUR ke dni 31. prosince 2011 a 232 milionů EUR ke dni 31. ledna 2012.
Tabulka 1
Přehled likvidity, kterou společnost BPN získala od společnosti CGD, stav ke dni 31. prosince 2011
S výslovnou státní zárukou
Půjčky CGD
(bez výslovné státní záruky)
Celkem
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Jednotky pro speciální účel (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Celkem
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Zdroj: portugalské orgány
(32)
Je třeba podotknout, že podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být všechny úvěrové linky a úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem.
(33)
Je proto zřejmé, že všechny částky popsané v tabulce 1 využily na základě § 2 odst. 9 zákona o zestátnění a různých příkazů vydaných ministrem financí státní záruku. Protiplnění za státní záruky bylo stanoveno na 0,2 % ročně.
2.4 Restrukturalizace společnosti BPN
(34)
Dne 16. září 2010 zaslaly portugalské orgány Komisi počáteční plán restrukturalizace ze dne 13. září 2010 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2010“).
(35)
V tomto plánu portugalské orgány objasnily svůj záměr rozdělit společnost BPN na dobrou banku a špatnou banku a poté se pokusit dobrou banku prodat.
(36)
Stát zamýšlel provést prodej „dobré banky“, BPN S.A., která měla být výlučně retailovou bankou, prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení. Řízení se mělo uskutečnit na základě výzvy k vyjádření zájmu, jejíž specifikace („Caderno de Encargos“) portugalské orgány schválily dne 16. srpna 2010 (19).
(37)
Podle plánu restrukturalizace z roku 2010 měla být řada aktiv a závazků společnosti BPN vyňata z procesu opětovné privatizace a převedena na tři nové jednotky pro speciální účel, Parvalorem, Parups a Parparticipadas. Tyto jednotky pro speciální účel měly zpočátku zůstat ve společnosti BPN a po prodeji měly být převedeny na stát. Půjčky a úvěry by byly převedeny na jednotku Parvalorem, nemovitosti a investiční fondy na jednotku Parups a dceřiné společnosti na jednotku Parparticipadas. Portugalské orgány stanovily celkovou hodnotu aktiv, jež mají být převedena na jednotky pro speciální účel, na 3 885 miliardy EUR, přičemž částka ve výši 2 507 miliardy EUR měla být převedena na jednotku Parvalorem, částka ve výši 1 228 miliardy EUR na jednotku Parups a částka ve výši 150 milionů EUR na jednotku Parparticipadas.
(38)
Půjčky byly převedeny v nominální hodnotě; podílové jednotky fondů, cenné papíry a nemovitosti měly být převedeny za kupní cenu a společnosti ve vlastnictví BPN za účetní hodnotu. Portugalské orgány odhadly, že v prosinci 2010 činilo znehodnocení celkem 1 798 miliardy EUR a bylo rozděleno takto: a) půjčky: 1 474 miliardy EUR; b) nemovitosti: 16 milionů EUR; c) podílové jednotky fondů: 247 milionů EUR a d) cenné papíry: 61 milionů EUR. Podle informací poskytnutých portugalskými orgány dne 20. ledna 2012 byla tato aktiva převedena na jednotky pro speciální účel dne 23. a 30. prosince 2010 (20). Jednotky pro speciální účel však zůstaly ve společnosti BPN až do dne 15. února 2012, kdy byly ze společnosti BNP vyňaty a převedeny na jinou společnost ovládanou státem.
(39)
Podle portugalských orgánů se převod aktiv na jednotky pro speciální účel uskutečnil na základě objektivních kritérií s přihlédnutím k objemu znehodnocených aktiv a rovněž ke skutečnosti, že některé činnosti po zestátnění nepatřily k hlavní činnosti společnosti BPN (spotřebitelské úvěry, investiční banka, správa majetku, správa investičních fondů, pojištění a mezinárodní obchod). Společnost BPN se měla stát čistě retailovou bankou s nižší expozicí nejistému velkoobchodnímu komerčnímu financování.
(40)
Jednotky pro speciální účel financovaly získání aktiv prostřednictvím dvou mechanismů financování s částkou ve výši 3 895 miliard EUR, které sestávaly z dluhopisů se státní zárukou v hodnotě 3,1 miliardy EUR, jež získala společnost CGD, a půjček od společnosti CGD se zastavenými aktivy v celkové hodnotě ve výši 795 milionů EUR. Výnosy z prodeje aktiv jednotkám pro speciální účel umožnily společnosti BPN splatit financování ve výši 3,9 miliardy EUR, které získala od společnosti CGD - cenné papíry ve výši 3,6 miliardy EUR s původní hodnotou 4 miliardy EUR (což znamená, že společnost BPN neuhradila za obchodní cenné papíry se státní zárukou částku ve výši 400 milionů EUR) a krátkodobé půjčky peněžního trhu ve výši 300 milionů EUR.
(41)
Po převodu aktiv se bilanční suma společnosti BPN snížila přibližně o 30 %.
(42)
Podle informací portugalských orgánů by k tomu, aby společnost BPN mohla plnit požadavky stanovené právními předpisy (tj. aby dosáhla kmenového kapitálu tier 1 ve výši 9 % požadovaného pro rok 2011 (21)), musel stát vzhledem ke skutečnosti, že vlastní kapitál společnosti BPN byl i po převodu aktiv na jednotky pro speciální účel záporný, společnost BPN rekapitalizovat s částkou ve výši přibližně 417 milionů EUR (22).
(43)
Základní cena stanovená za společnost BPN (která nezahrnovala aktiva, jež měla být převedena na jednotky pro speciální účel) v nabídkovém řízení vyhlášeném Portugalskem činila 171,1 milionu EUR podle ocenění provedeného třetími stranami - poradenskou společností Deloitte ([…] (23) milionů EUR) a Deutsche Bank ([…] milionů EUR). Nové vedení společnosti BPN, které jmenovala společnost CGD, mezitím zahájilo proces restrukturalizace banky. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily o [1-10] %; činnost společnosti BPN byla omezena s cílem dosáhnout toho, aby se banka zaměřovala výhradně na retailové obchodní bankovnictví. Toto omezení činnosti vyplývalo částečně z poklesů vkladů po zestátnění, avšak rovněž z převodu aktiv na tři jednotky pro speciální účel. Tato opatření snížila v roce 2010 ztráty na [50-150] milionů EUR oproti ztrátám v roce 2009 ve výši [150-250] milionů EUR. Od počátku roku 2009 zavedlo nové vedení ve snaze o zlepšení obrazu banky a sortimentu produktů […] nových produktů a kampaní. Nové vedení provedlo rovněž opatření k zlepšení řízení rizik a vnitřních kontrolních systémů banky.
(44)
Na první dvě výzvy k privatizaci se do 30. září a 30. listopadu 2010 nepřihlásil žádný zájemce.
(45)
Po neúspěšném nabídkovém řízení Portugalsko v lednu 2011 oznámilo, že hodlá společnost BPN restrukturalizovat a zajistit její větší nezávislost na společnosti CGD jmenováním nového představenstva banky nezávislého na společnosti CGD. Snažilo se rovněž urychlit provozní zotavení společnosti BPN předefinováním značky a firemní identity banky a posílením plánu zotavení prostřednictvím snižování nákladů a zlepšení obchodní dynamiky. Navzdory několika žádostem však Komisi nebyl předložen žádný aktualizovaný plán restrukturalizace.
(46)
V memorandu o porozumění ze dne 17. května 2011 se vláda zavázala zahájit nový proces privatizace.
(47)
V memorandu o porozumění se portugalské orgány zavázaly „zahájit postup prodeje společnosti Banco Português de Negócios (BPN) na základě zrychleného časového rozvrhu a bez stanovení minimální ceny. Za tímto účelem je EK předložen nový plán ke schválení podle pravidel hospodářské soutěže. Cílem je nalézt kupce nejpozději do konce července 2011. V zájmu usnadnění prodeje byly tři stávající jednotky pro speciální účel držící nevýkonná a vedlejší aktiva odděleny od společnosti BPN a v rámci jednání s potenciálními kupci může být na tyto jednotky převedeno více aktiv. Společnost BPN zahájí rovněž další program ambicióznějších opatření k snižování nákladů, aby byla přitažlivější pro investory. Jakmile bude nalezeno řešení, pohledávky společnosti CGD vůči společnosti BPN se státní zárukou a všechny související jednotky pro speciální účel převezme stát podle časového rozvrhu stanoveného v té době“ (24).
(48)
Třetí pokus o privatizaci byl zahájen počátkem května 2011 bez stanovení minimální ceny s cílem nalézt kupce pro společnost BPN do 31. července 2011, jak bylo dohodnuto v memorandu o porozumění.
(49)
Uskutečnilo se nabídkové řízení, během něhož došlo ke kontaktům s potenciálními kupci. Byl vyhotoven rovněž přehled investičních příležitostí. Podle tohoto přehledu museli zájemci podat nabídky na veškeré akcie společnosti BPN, mohli však požadovat odstranění dalších aktiv a závazků z rozvahy společnosti BPN. Mohli požádat rovněž o vyšší rekapitalizaci. Mezi společností BPN a potenciálními uchazeči bylo podepsáno memorandum upravující pravidla řízení, které jim umožňovalo vstup do datové místnosti zřízené dne 15. června 2011 na dobu pěti týdnů.
(50)
Do 20. července 2011 byly předloženy čtyři závazné nabídky. Tyto nabídky analyzovala představenstva společností CGD a BPN, která svá stanoviska předložila akcionáři - státu - do dne 25. července 2011.
(51)
Vyřazeni byli tři ze čtyř uchazečů, kteří předložili závazné nabídky. Podle portugalských orgánů nesplňovali dva uchazeči (Montepio a Aníbal Ribeiro) požadavky memoranda, které bylo podepsáno se společností BPN (25). Společnost Montepio nepředložila nabídku na získání akcií společnosti BPN, nýbrž pouze vybraných aktiv a závazků. Aníbal Ribeiro pak neprokázal dostatečně řídicí a finanční kapacity potřebné pro provozování banky. Třetí nabídka od skupiny NEI (26) požadavky memoranda splňovala, nebyly však dostatečně prokázány její schopnosti provozovat banku a její finanční kapacita k uspokojení budoucích kapitálových potřeb společnosti BPN.
(52)
Na základě jediné platné nabídky, která byla v rámci nabídkového řízení podána a kterou učinila společnost BIC dne 20. července 2011 (dále jen „nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011“), vláda dne 31. července 2011 rozhodla, že bude pokračovat ve výlučném jednání se společností BIC.
(53)
Společnost BIC byla BdP oprávněna k vykonávání obchodních bankovních činností dne 9. října 2007 a svou činnost v Portugalsku zahájila v květnu 2008, přičemž společnost působí především v oblasti firemního a soukromého bankovnictví. Hlavními akcionáři společnosti BIC je skupina investorů z Angoly a portugalští akcionáři jako společnost Amorim Projectos SGPS, SA (která drží 25 % akcií). V prosinci 2010 měla společnost obrat ve výši 389 milionů EUR a celková aktiva ve výši 1 miliardy EUR a ke dni 31. března 2011 měla kapitál ve výši 32 milionů EUR a 7 poboček. Podle informací Portugalska činí podíl společnosti BIC v segmentech trhu, v nichž působí, méně než 1 % (27).
(54)
Podle informací, které poskytly portugalské orgány, vyvrcholila jednání s touto společností na základě nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 (28) dne 9. prosince 2011 podepsáním rámcové smlouvy o prodeji BPN společnosti BIC (29).
(55)
Nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanovila pouze obecné podmínky, a to:
i.
rekapitalizaci ze strany státu s cílem zajistit, aby společnost BPN dosáhla poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [9 až 18] % plus dalších [100-300] milionů EUR;
ii.
odstranění části úvěrů, které vybere společnost BIC, s cílem dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %;
iii.
vyvedení všech nesplácených půjček nad prahovou hodnotu ve výši přibližně […] milionů EUR ze společnosti BPN (odhadovaná výše rezerv na úvěry ve společnosti BPN);
iv.
právo společnosti BIC odstranit z rozvahy společnosti BPN další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky), které nespadají do její běžné činnosti;
v.
vyvedení vkladů ze společnosti BPN, které vybere společnost BIC a které nenabízejí tržní podmínky;
vi.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany společnosti CGD ve výši [150-650] milionů EUR na dobu […] let s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor. Tato částka se navýší, pokud vklady klesnou pod […] miliard EUR;
vii.
zachování 500 až 600 zaměstnanců společnosti BPN (z přibližně 1 600 zaměstnanců) a 160-170 poboček, které se nacházejí v zařízeních patřících bance nebo s ohledem na něž byly uzavřeny nájemní smlouvy s dobou platnosti 12 měsíců;
viii.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát a
ix.
kupní cenu ve výši 30 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC.
(56)
Na základě jednání, která trvala přibližně pět měsíců, rámcová smlouva stanoví:
i.
rekapitalizaci ze strany státu k dosažení minimální úrovně kapitálu a dodatečné výše požadované společností BIC - BIC požadovala konečnou úroveň kapitálu po navrhovaných úpravách rozvahy ve výši [200-400] milionů EUR (30);
ii.
odstranění části půjček společnosti BPN navíc k půjčkám, které již byly převedeny na jednotky pro speciální účel ke dni 30. prosince 2010 (31). Odstranění dalších půjček umožní dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %. Tento poměr byl v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanoven na [110-150] %;
iii.
právo společnosti BIC vyjmout z rozvahy další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky);
iv.
právo společnosti BIC prodat zpět do […] měsíců půjčky, které jsou nespláceny nejméně […] dnů (maximálně […] nominální hodnoty celkového úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou přesahující výši rezerv ([…] milionů EUR (32)) (33);
v.
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nejméně […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu (34), nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění (35);
vi.
právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím, fyzických a finančních aktiv atd.;
vii.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany CGD do [ 2013] ve výši [150-350] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor (36) plus rozpětí ve výši […] základních bodů. Tato úvěrová linka bude poskytnuta, pokud výše vkladů společnosti BPN klesne pod […] miliard EUR;
viii.
zachování úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR poskytnuté společností CGD do [ 2013] pro probíhající program obchodních cenných papírů se státní zárukou po dobu tří let, avšak se závazkem společnosti CGD, že nebude požadovat splacení úvěru před […];
ix.
zachování přibližně poloviny zaměstnanců společnosti BPN (nejméně 750 osob z přibližně 1 600 zaměstnanců). Stát uhradí celkové náklady spojené s uzavřením poboček, které nepřevezme společnost BIC, a vyplacením náhrady propuštěným zaměstnancům nebo zaměstnancům, u nichž dojde ke změně pracoviště;
x.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát;
xi.
kupní cenu ve výši 40 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC;
xii.
cenovou doložku týkající se 20 % podílu státu na čistém zisku (po zdanění) z příjmů, které vytvoří společnost BPN během příštích pěti let, a to z příjmů přesahujících kumulativně 60 milionů EUR;
xiii.
závazek společnosti BIC nevyplácet po dobu pěti let akcionářům dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu ke společnosti BPN.
(57)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 bude subjekt, který vznikne spojením po prodeji BPN společnosti BIC (dále jen „subjekt vzniklý spojením“), ziskový po […] letech v případě základního scénáře i méně příznivého scénáře. Odhaduje se, že poměr kmenového kapitálu tier 1 subjektu vzniklého spojením klesne z [10-15] % rizikově vážených aktiv subjektu vzniklého spojením po prvním roce na […] % po uplynutí pátého roku. Předpokládaný pokles bude způsoben zápornými hospodářskými výsledky v prvních letech v souvislosti s restrukturalizací, kterou provede společnost BIC, a zvýšením činnosti banky spojeném se změnou velikosti k obnovení životaschopnosti, a to poskytováním více úvěrů ekonomice. Restrukturalizace bude zahrnovat investice do poboček a image banky a rovněž do integrace procesů, postupů a organizace a do IT. Návratnost vlastního kapitálu (ROE) má podle očekávání vzrůst z - [1-5] % v prvním roce na + [1-5] % v pátém roce, zatímco výnosnost aktiv (ROA) se má podle očekávání zvýšit z - [0-2] % v prvním roce na + [0-2] % v pátém roce.
(58)
Podle méně příznivého scénáře vyznačujícího se vyšší úrovní nesplácených půjček a vyššími náklady financování se má poměr kmenového kapitálu tier 1 podle očekávání v pátém roce snížit na [8-12] % z [10-15] % na konci prvního roku.
(59)
Dne 15. února 2012 vložil portugalský stát do společnosti BPN kapitál ve výši 600 milionů EUR (37).
3. Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(60)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, zda:
-
je společnost BPN jako subjekt vzniklý spojením s kupujícím životaschopná,
-
je podpora poskytnutá společnosti BPN omezena na minimum a zda byl prodej společnosti BIC ve srovnání s procesem likvidace nejméně nákladnou možností,
-
jsou opatření k omezení narušení hospodářské soutěže dostatečná a
-
postup prodeje nezahrnoval poskytnutí podpory kupujícímu.
4. Připomínky zúčastněných stran
(61)
Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. Stanovisko portugalského státu
5.1 Stanovisko portugalského státu k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 (rozhodnutí o zahájení řízení)
(62)
Portugalské orgány uvedly, že plán restrukturalizace z ledna 2012 splňuje požadavky sdělení o restrukturalizaci. Kromě tohoto plánu předložily portugalské orgány v dopise ze dne 20. ledna 2012 řadu připomínek k rozhodnutí ze dne 24. října 2011.
(63)
Portugalské orgány se domnívají, že tři druhy opatření ve prospěch společnosti BPN nepředstavují státní podporu.
(64)
Portugalsko za prvé tvrdí, že podpůrná opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním, a to krizová pomoc v oblasti likvidity a čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD v říjnu 2008, nezahrnují podporu. Portugalsko uvedlo, že krizová pomoc v oblasti likvidity byla poskytnuta portugalskou národní bankou nezávisle a se sankční úrokovou sazbou a zajištěním ze strany společnosti BPN. Půjčky poskytnuté společností CGD v říjnu 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek s konkurenceschopnou úrokovou sazbou a odpovídajícími zárukami, a neposkytly tudíž společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(65)
Portugalsko za druhé popřelo, že by byla státní podpora obsažena ve financování, které po zestátnění poskytla společnosti BPN společnost CGD (mezibankovní operace na peněžním trhu a upsání obchodních cenných papírů společností CGD). Portugalsko uvedlo, že se jednalo o obchodní transakce, jejichž podmínky odpovídají srovnatelným transakcím prováděným obezřetnými investory v tržním hospodářství. Neposkytly proto společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(66)
Portugalské orgány se rovněž domnívají, že společnosti BIC jakožto kupci společnosti BPN nebyla poskytnuta žádná státní podpora. Portugalské orgány tvrdí, že postup prodeje byl transparentní, objektivní a nediskriminační. Návrh společnosti BIC byl z ekonomického hlediska nejlepší, a je proto třeba mít za to, že odráží tržní cenu. Rámcová smlouva, která byla podepsána dne 9. prosince 2011, zohledňovala do značné míry podmínky, jež byly uvedeny v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Portugalské orgány se rovněž domnívají, že navzdory skutečnosti, že kupní cena byla záporná, by jediná alternativa prodeje (likvidace společnosti BPN) vedla k tomu, že by stát musel nést vyšší finanční zátěž, a představovala by hrozbu pro stabilitu portugalského finančního systému.
(67)
Portugalsko současně uznává, že některá opatření ve prospěch společnosti BPN představují státní podporu. Jedná se o státní záruku za obchodní cenné papíry vydané společností BPN, převod vybraných aktiv na jednotky pro speciální účel v roce 2010, rekapitalizace společnosti BPN, k níž došlo dne 15. února 2012 s ohledem na prodej, a některá opatření provedená v rámci předpokládaného prodeje společnosti BIC (např. státní záruka za program obchodních cenných papírů, která bude po prodeji zachována).
(68)
Portugalsko rovněž uvedlo, že všechna opatření představující státní podporu jsou slučitelná s právem EU, jelikož mají napravit vážnou poruchu v portugalském hospodářství v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(69)
Podle Portugalska plán restrukturalizace z ledna 2012 umožní obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN, aniž by byla zapotřebí další podpora. Za prvé, stát společnost BPN restrukturalizoval oddělením aktiv a převodem některých z nich na jednotky pro speciální účel a omezením její přítomnosti na trhu o více než 50 % a ukončením činností, které nepatří k hlavním činnostem retailové banky, jakož i prostřednictvím různých opatření ke kontrole rizik a obezřetné obchodní politiky. Podle odhadů společnosti BIC dosáhne po integraci BPN do společnosti BIC subjekt vzniklý spojením kladných hospodářských výsledků […] plánu restrukturalizace, a to podle základního scénáře i méně příznivého scénáře. Za třetí, záporná kupní cena je přijatelná, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a ohrozila by finanční stabilitu.
(70)
Portugalsko se domnívá, že opatření jsou omezená na nezbytné minimum, aby byla zaručena stabilita portugalského finančního odvětví a obnovena životaschopnost společnosti BPN.
(71)
Portugalsko rovněž uvedlo, že scénář zahrnující prodej byl jedinou alternativou nákladnější likvidace. Jiné možnosti (integrace do společnosti CGD a samostatná restrukturalizace) by neumožnily vytvoření dostatečných zdrojů v čisté současné hodnotě k uhrazení počáteční investice, kterou by bylo nutno vynaložit. Portugalsko odhadlo náklady prodeje společnosti BIC na přibližně […] milionů EUR až […] milionů EUR (bez možného dopadu některých budoucích nepředvídaných událostí, které Portugalsko považuje za nepravděpodobné), což je podle řady různých scénářů méně než náklady likvidace.
(72)
Podle Portugalska byla likvidita, která byla společnosti BPN poskytnuta prostřednictvím záruky za vydání obchodních cenných papírů společnosti BPN po zestátnění, nezbytná k zajištění další činnosti banky během restrukturalizace.
(73)
Co se týká výběru aktiv převedených na jednotky pro speciální účel, Portugalsko se domnívá, že se výběr uskutečnil na základě objektivních kritérií s cílem podpořit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN a zajistit zájem potenciálních kupců o opětovnou privatizaci. Portugalsko rovněž tvrdí, že další převody aktiv v rámci prodeje společnosti BIC jsou přiměřené, aby byla zajištěna budoucí životaschopnost společnosti BPN, a jsou omezeny na minimum nezbytné pro uskutečnění prodeje.
(74)
Portugalsko uvedlo, že navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, má zajistit, aby se společnost BPN nepotýkala s nedostatkem kapitálu v období, na něž se vztahuje plán restrukturalizace z ledna 2012. Podle odhadů uvedených v plánu s ohledem na kmenový kapitál tier 1 se má tento poměr podle předpokladů v roce 2016 snížit na [10-15] % podle základního scénáře a na [8-12] % podle méně příznivého scénáře v porovnání s minimální závaznou úrovní ve výši 10 %, která bude platit od konce roku 2012. Portugalsko rovněž uvedlo, že podmínky prodeje, které společnost BIC nabídla v rámci otevřeného a transparentního postupu prodeje bez stanovené minimální ceny, představují minimum nezbytné k zajištění budoucí životaschopnosti společnosti BPN, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a mohla by ohrozit finanční stabilitu.
(75)
Portugalsko rovněž tvrdí, že se bývalí akcionáři společnosti BPN i samotná společnost podíleli nebo budou dostatečně podílet na nákladech restrukturalizace, což zajistí odpovídající sdílení zátěže. Dřívější akcionáři společnosti BPN neobdrželi za zestátnění žádnou náhradu a přišli o celý kapitál, který do banky investovali.
(76)
Portugalsko se však domnívá, že není vhodné požadovat sdílení zátěže od zákazníků, kteří přispěli k podřízenému dluhu společnosti BPN, vzhledem k zvláštním okolnostem prodeje těchto nástrojů […]. V některých případech technické specifikace produktů brání společnosti BPN v tom, aby odmítla vyplatit podíly zákazníků za účelem splacení kapitálu.
(77)
Podle Portugalska je příspěvek společnosti BPN k restrukturalizaci rovněž významný, jelikož její vedení bylo po zestátnění vyměněno, její obchodní politika a politika v oblasti řízení rizik se podstatně změnily a dojde k omezení její činnosti o více než 50 %.
(78)
Portugalsko připouští, že se převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu uskutečnil nad reálnou ekonomickou hodnotu aktiv a bez protiplnění pro stát. Portugalsko se však domnívá, že vlastní příspěvek společnosti BPN je zajištěn jejím zestátněním za nulovou cenu, po němž následovala důkladná restrukturalizace. Portugalsko uvedlo, že případná výhoda, která by mohla pro společnost BPN vyplývat z převedení aktiv na jednotky pro speciální účel, bude částečně vrácena ve formě ceny za opětovnou privatizaci banky, která představovala nejvyšší možnou cenu. Portugalsko se rovněž domnívá, že za státní záruku bylo poskytnuto náležité protiplnění. Ačkoli je protiplnění nižší (0,2 % ročně), než se požaduje u státních záruk (38), případné dodatečné příjmy, které během restrukturalizace získá společnost BPN (nebo výdaje, jež nebudou vynaloženy), přinesou prospěch státu, jenž v současnosti vlastní veškeré akcie společnosti BPN.
(79)
Co se týká navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, Portugalsko uvedlo, že to nemění strukturu akcionářů společnosti BPN a že kapitál bude alespoň částečně získán zpět prodejem společnosti BPN, jelikož ten pomůže zamezit ještě vyšším nákladům na likvidaci.
(80)
Portugalsko se rovněž domnívá, že opatření, která stát přijal nebo přijme, nenarušují hospodářskou soutěž. Portugalsko uvedlo, že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 % ([0-1] % podíl na trhu v bankovním sektoru, 14. místo z hlediska úvěrů poskytnutých zákazníkům a 15. místo s ohledem na vklady). Opatření mimoto nebudou mít pravděpodobně nepříznivý dopad na vstup zahraničních bank na domácí trh, jak je zjevné ze skutečnosti, že samotná společnost BIC je ve vlastnictví angolské finanční skupiny. Portugalsko rovněž usuzuje, že neexistuje žádný morální hazard, jelikož banka byla zestátněna, její vedení bylo vyměněno, akcionáři neobdrželi žádnou náhradu a banka prošla důkladnou restrukturalizací.
(81)
Portugalsko má za to, že řada opatření přijatých v rámci procesu bude přiměřená a dostatečná k omezení případného narušení hospodářské soutěže. Před zestátněním byla přítomnost společnosti BPN na trhu omezená (9. největší banka v Portugalsku s podíly na trhu mezi [1-5] % a [1-5] % v závislosti na trzích), společnost byla restrukturalizována, její přítomnost na trhu se snížila o více než 50 % a její činnost byla přesměrována na retailové bankovnictví. K zestátnění došlo bez náhrady pro dřívější akcionáře, přičemž po zestátnění se změnila obchodní strategie a politika společnosti BPN v oblasti řízení rizik.
(82)
Portugalské orgány rovněž uvedly, že postup prodeje společnosti BPN byl otevřený a transparentní. Společnosti BIC bylo do roku 2016 zakázáno vyplácet dividendy, aby bylo zajištěno, že finanční podpora poskytnutá společnosti BPN bude využita k zajištění dlouhodobé životaschopnosti banky. Dohoda o rozdělení zisku uzavřená mezi státem a společností BIC s ohledem na hospodářské výsledky přesahující […] milionů EUR státu umožní získat zpět část nákladů na restrukturalizaci banky. Závazek společnosti BIC, že nebude odkazovat na obdrženou státní podporu ve svých obchodních sděleních, podle portugalských orgánů zajišťuje, že podpora nebude použita na úkor konkurentů. Jiné možné závazky, které se předpokládají v pokynech Komise k restrukturalizaci bank (např. opatření na podporu otevírání trhů, omezení podílů na trhu nebo odprodej dalších aktiv a činností), nejsou v rámci restrukturalizace společnosti BPN vhodné.
5.2 Závazky poskytnuté portugalským státem
(83)
Co se týká provádění plánu restrukturalizace, portugalské orgány přijaly tyto závazky:
(84)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] %.
(85)
Pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu nebo jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu zpět kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(86)
Společnost BIC a subjekt vzniklý spojením nebudou moci převést nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem po [ 2013].
(87)
Společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením převede nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem za podmínek stanovených v 85. bodě odůvodnění až poté, co se zcela vyčerpají rezervy dostupné ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(88)
Stávající úvěrová linka ve výši [150-500] milionů EUR uvedená v rámcové smlouvě v souvislosti s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN se státní zárukou nebude prodloužena po […] letech ode dne prodeje.
(89)
Protiplnění za úvěrovou linku na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnost CGD poskytne společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením, bude stanoveno nejméně ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(90)
Do 31. prosince 2016 si Portugalsko před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením po prodeji ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádá předběžný souhlas Komise.
(91)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nezískají do dne 31. prosince 2016 žádné podíly v jiných podnicích, ledaže je celková hrubá kumulativní kupní cena, kterou společnost BIC a subjekt vzniklý spojením uhradí za všechny akvizice v daném účetním období, nižší než […] milionů EUR. Celková hrubá kumulativní kupní cena těchto akvizic bude vypočítána bez započtení převzetí nebo převodu dluhu ve vztahu k těmto akvizicím.
(92)
Společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko neuplatní do dne 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu společnosti BPN vzniklému přede dnem prodeje.
(93)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nebudou ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
6. Posouzení
6.1 Existence podpory
(94)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Z toho vyplývá, že se opatření státu považuje za státní podporu, pokud splňuje čtyři (kumulativní) kritéria, kterými jsou:
-
státní prostředky,
-
selektivní výhoda,
-
narušení hospodářské soutěže a
-
ovlivnění obchodu mezi členskými státy.
6.1.1. Opatření ve prospěch společnosti BPN a ekonomická činnost po uskutečnění prodeje
6.1.1.1 Opatření provedená před zestátněním
(95)
Portugalsko uvedlo, že opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním nepředstavují státní podporu. Tato opatření spočívají v krizové pomoci v oblasti likvidity a čtyřech půjčkách, které společnosti BPN poskytla před zestátněním společnost CGD v říjnu a listopadu 2008.
(96)
Co se týká krizové pomoci v oblasti likvidity, jak uvedly portugalské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011, o této pomoci, která byla společnosti BPN poskytnuta před zestátněním, rozhodla nezávisle BdP a tato pomoc byla poskytnuta se sankční úrokovou sazbou a se zárukami, které poskytla společnost BPN, avšak bez státní záruky.
(97)
V době poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity (dne 17. a 27. října 2008) nebylo přijato rozhodnutí ohledně platební schopnosti a zestátnění společnosti BPN (jelikož tato rozhodnutí byla přijata teprve počátkem listopadu 2008). Krizová pomoc v oblasti likvidity nebyla součástí většího balíčku opatření podpory, nýbrž poskytla společnosti likviditu v rámci běžných činností BdP.
(98)
Komise proto vyvozuje závěr, že poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity společnosti BPN ze strany BdP v souladu se sdělením o bankovnictví (39) nezahrnovalo státní podporu.
(99)
Co se týká půjček, které poskytla společnost CGD, Komise podotýká, že před zestátněním společnosti BPN obdržela banka od společnosti CGD půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, a nikoli 235 milionů EUR (40).
(100)
Komise uvádí, že společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Aby bylo možno zjistit, zda lze půjčky přičíst státu, je nutno posoudit zvláštní podmínky, za nichž byly tyto půjčky poskytnuty, s cílem rozhodnout, zda společnost CGD jednala na základě důvodů odlišujících se od běžné obchodní praxe. Za tímto účelem jsou důležité tyto úvahy.
(101)
Za prvé, v době poskytnutí prvních tří půjček v říjnu 2008 již byly obecně známy potíže společnosti BPN. Podle portugalských orgánů čelila společnost BPN problémům s likviditou od léta 2008, jak dokládají významné změny ve vrcholném vedení společnosti BPN (jež se od počátku roku 2008 dvakrát změnilo), audity ve společnosti BPN, které provedla BdP v červnu, a snížení ratingu společnosti BPN agenturou Moody’s na Baa3 dne 18. července 2008. Druhá, třetí a čtvrtá půjčka byly poskytnuty po 22. říjnu 2008, což je datum, k němuž společnost BPN vykazovala podle Portugalska značnou zápornou hodnotu likvidity. Jakýkoli věřitel jednající v souladu s běžnou obchodní praxí by si od společnosti BPN vyžádal informace potřebné k posouzení její likvidní pozice a schopnosti půjčku splatit, než by této společnosti poskytl další půjčku, a se složitou finanční situací společnosti BPN by se proto obeznámil.
(102)
Za druhé, částky půjček byly v porovnání s velikostí bilanční sumy společnosti BPN a jejími závazky v té době značné a představovaly pro společnost CGD významnou individuální expozici bance v potížích.
(103)
Za třetí, půjčky byly poskytnuty v říjnu a listopadu 2008 krátce po pádu společnosti Lehman Brothers, v době, kdy byly mezibankovní trhy do značné míry nedostupné i pro nejsilnější mezinárodní finanční instituce, natož pro banky potýkající se se závažnými problémy s likviditou.
(104)
Za čtvrté, pokud jde o čtvrtou půjčku, Komise podotýká, že podle § 2 odst. 7 zákona o zestátnění společnost CGD nejenže spravovala společnost BPN v zájmu státu, nýbrž v souladu s § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které případně poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“.
(105)
Vzhledem k celkové finanční a hospodářské situaci, a zejména obecně známým potížím společnosti BPN, je vysoce nepravděpodobné, že by společnosti BPN poskytla dotyčnou likviditu jiná instituce, což vysvětluje, proč portugalské orgány pokládaly opatření společnosti CGD v oblasti likvidity za opatření „zvláštní“ povahy (viz 25. bod odůvodnění).
(106)
Na základě každé z těchto úvah vyvozuje Komise závěr, že rozhodnutí společnosti CGD o poskytnutí příslušných půjček společnosti BPN před jejím zestátněním nepředstavovalo běžné obchodní rozhodnutí. Rozhodnutí o poskytnutí půjček musí být považováno za rozhodnutí, které lze přímo přičíst státu. Půjčky proto představují státní prostředky.
(107)
Jelikož půjčky společnosti BPN umožnily získat likviditu, kterou by jinak nebyla schopna získat na trhu, poskytly této společnosti likviditu, kterou potřebovala k tomu, aby mohla nadále fungovat a soutěžit mimo jiné o úvěry a vklady na bankovních trzích, na nichž působí.
(108)
Komise se proto domnívá, že společnost BPN získala hospodářskou výhodu.
(109)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze společnost BPN.
(110)
Navzdory tvrzení Portugalska, že společnosti BPN patřilo před zestátněním až deváté místo v portugalském bankovním sektoru, půjčky poskytnuté společností CGD narušily nebo mohly narušit hospodářskou soutěž tím, že společnosti BPN zajistily výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami a umožnily jí získat likviditu, kterou by jinak nezískala na trhu.
(111)
Vzhledem k tomu, že v době poskytnutí půjček působila společnost BPN na celostátní, evropské i mezinárodní úrovni, včetně například prostřednictvím svých francouzských dceřiných společností, mohla opatření ovlivnit rovněž obchod mezi členskými státy.
(112)
Komise se proto domnívá, že čtyři půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, které společnost CGD poskytla společnosti BPN v říjnu a listopadu 2008, představují státní podporu.
6.1.1.2. Opatření provedená po zestátnění, jež výslovně nesouvisejí s prodejem společnosti BIC
(113)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 již Komise uvedla, že zestátnění nepředstavuje státní podporu pro akcionáře společnosti BPN.
(114)
Po zestátnění společnosti BPN byla provedena níže uvedená opatření, která výslovně nesouvisela s prodejem společnosti BIC:
a)
státní záruka za závazky vydané společností BPN a financované společností CGD, včetně emise obchodních cenných papírů upsaných společností CGD a využívání úvěrových nástrojů peněžního trhu, které poskytla společnost CGD;
b)
převod aktiv a závazků na tři jednotky pro speciální účel ve vlastnictví státu.
(115)
Státní záruka za obchodní cenné papíry, které vydala společnost BPN (a jednotky pro speciální účel) a které upsala společnost CGD, poskytnutá společnosti BPN po zestátnění byla přímo financována členským státem. Podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být mimoto všechny úvěrové linky nebo úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN (a jednotkám pro speciální účel) v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem. Je proto nesporné, že veškeré finanční prostředky, které společnost CGD poskytla po zestátnění společnosti BPN (nebo jednotkám pro speciální účel), zahrnují státní prostředky.
(116)
Mimoto je třeba zdůraznit, že po zestátnění byla společnost CGD jediným subjektem, který společnosti BPN nebo jednotkám pro speciální účel poskytl financování, a že se její expozice v průběhu času zvyšovala s tím, jak nabývaly splatnosti další závazky, jež nebyly původními věřiteli prodlouženy ani nahrazeny půjčkami jiných institucí. Neexistence alternativních zdrojů financování pro společnost BPN nepřekvapuje, jelikož její finanční potíže a její nejistá budoucnost byly obecně známé.
(117)
Státní záruky umožnily společnosti BPN získat finanční podporu v situaci, kdy na trhu neměla žádné jiné alternativy.
(118)
Tyto záruky umožnily společnosti BPN pokračovat v činnosti na trhu, soutěžit v rámci svého podnikání (nejen v rámci zachování stávající činnosti, nýbrž případně rovněž v rámci nových oblastí podnikání) a taktéž dostát závazkům vůči zákazníkům a ostatním účastníkům trhu.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že státní záruky poskytly společnosti BPN hospodářskou výhodu.
(120)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt - společnost BPN. V případě části úvěrové linky na likviditu pokračující po prodeji zvýhodňují rovněž subjekt vzniklý spojením.
(121)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(122)
Státní záruky ve prospěch společnosti BPN této společnosti umožnily získat vyšší částku finančních prostředků, které by nebyly dostupné na trhu, a poskytly společnosti BPN selektivní výhodu. Umožnily společnosti BPN setrvat na trhu a vykonávat činnosti bez další kontaminace vyplývající z její předchozí situace. Tyto záruky představují státní podporu.
(123)
Vynětí určitých aktiv ze společnosti BPN a jejich převedení na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, znamená, že členský stát za ně nese plnou finanční odpovědnost a přijímá veškerá rizika spojená s aktivy v jednotkách pro speciální účel, přičemž přinejmenším některá z nich mohou být nedobytná. Opatření proto zahrnuje státní prostředky.
(124)
Komise se domnívá, že převod aktiv na jednotky pro speciální účel před prodejem za účetní hodnotu ve výši 3,9 miliardy EUR (se znehodnocením odhadovaným na 1,8 miliardy EUR) představuje pro společnost BPN výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(125)
Komise usuzuje, že převod aktiv za účetní hodnotu, a nikoli za tržní cenu poskytl společnosti BPN hospodářskou výhodu v porovnání s jejími konkurenty.
(126)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt -společnost BPN.
(127)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může narušit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.1.1.3. Opatření provedená po zestátnění, která souvisí s prodejem společnosti BIC
(128)
Kromě opatření, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN po zestátnění a která nesouvisela s prodejem společnosti BIC, byla provedena i dodatečná opatření v souvislosti s tímto prodejem. Tato opatření zahrnují:
a)
rekapitalizaci společnosti BPN s ohledem na prodej;
b)
převod dodatečných aktiv a závazků společnosti BPN v souvislosti s prodejem;
c)
právo společnosti BIC převést po prodeji nesplácené půjčky na stát;
d)
převedení nákladů spojených s rizikem soudních sporů na stát s ohledem na prodej a
e)
poskytnutí úvěrové linky na likviditu subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD.
(129)
K rekapitalizaci společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR došlo dne 15. února 2012. Toto opatření bylo provedeno přímo státem a ze státních prostředků s ohledem na prodej společnosti BIC.
(130)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR ze dne 15. února 2012 měla zajistit vlastní kapitál společnosti BPN v okamžiku prodeje ve výši [200-400] milionů EUR. Posledně uvedená částka odpovídala v době nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 odhadovanému kmenovému kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %. To značně překračuje minimální úroveň stanovenou právními předpisy (kmenový kapitál tier 1 ve výši 9 % na konci roku 2011 a ve výši 10 % na konci roku 2012) (41).
(131)
Komise se domnívá, že kapitálový vklad poskytuje společnosti BPN a ekonomické činnosti po prodeji hospodářskou výhodu. Tato výhoda vyplývá ze zajištění toho, že po rekapitalizaci má společnost BPN k dispozici kapitál potřebný k dodržení a překročení požadavků stanovených v právních předpisech a že tento kapitál bude dostupný rovněž subjektu vzniklému spojením. Tento kapitál umožní společnosti BPN, jakož i subjektu vzniklému spojením působit na trzích a poskytovat nové úvěry v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé musí snižovat finanční páku.
(132)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude po uskutečnění prodeje pokračovat v ekonomické činnosti.
(133)
Portugalsko tvrdí, že společnost BPN po zestátnění nadále snižovala svůj podíl na trhu a že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 %, pokud jde o úvěry poskytnuté zákazníkům, prostředky zákazníků nebo bankovní produkty, a méně než 2 % na kterémkoli relevantním trhu. Opatření nicméně narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji společnosti BIC výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami. Nadbytečný kapitál subjektu vzniklého spojením chrání ekonomickou činnost před investičními riziky, jimž čelí ostatní soutěžitelé. Zvyšuje rovněž pravděpodobnost toho, že oba příjemci budou mít k dispozici dodatečnou likviditu, která by mohla usnadnit budoucí rozšiřování společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku.
(134)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(135)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k níž došlo dne 15. února 2012, představuje státní podporu.
(136)
Opatření provedená v souvislosti s prodejem společnosti BPN zahrnují právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím nebo fyzických a finančních aktiv. Zahrnují rovněž právo společnosti BIC převést vklady s cenou ve výši […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu, nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění u těchto vkladů.
(137)
Vynětí určitých půjček a závazků (včetně vkladů) vybraných společností BIC ze společnosti BPN je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo stát za ně ponese každopádně finanční odpovědnost. Členský stát tudíž ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv a závazků. Členský stát by musel financovat rovněž rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou.
(138)
Komise se domnívá, že převod dalších aktiv a závazků na jednotky pro speciální účel před prodejem znamená pro společnost BPN a subjekt vzniklý spojením výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(139)
Komise se domnívá, že převod aktiv za účetní, a nikoli tržní hodnotu poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu v porovnání s jejich konkurenty. Podle podmínky stanovené v rámcové smlouvě mohla společnost BIC vybrat libovolně aktiva, která mají být odstraněna, a tato aktiva nebyla oceněna tržní hodnotou a stát za ně ani nezískal žádnou úhradu. Naopak, jelikož tato možnost snižuje rizikově vážená aktiva společnosti BPN, vedla by k zvýšení kapitálového poměru banky, a tudíž její schopnosti poskytovat nové úvěry a působit na trhu. Po prodeji by byla tato výhoda převedena na subjekt vzniklý spojením.
(140)
Protiplnění poskytnuté státem za rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou zbavuje společnost BPN nákladů, které by běžně musela hradit, a tudíž jí poskytuje výhodu.
(141)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude nadále vykonávána po prodeji.
(142)
Opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžadují snižování finanční páky a že společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňují poskytovat ekonomice více úvěrů.
(143)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(144)
Převod dalších aktiv a závazků (včetně vkladů) z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel před prodejem představuje státní podporu.
(145)
Společnost BIC má právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, jež nejsou spláceny po dobu nejméně […] dnů (nejvýše […] % nominální hodnoty celého úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou překračující úroveň rezerv ([…] milionů EUR).
(146)
Právo společnosti BIC vyjmout po prodeji z rozvahy další aktiva a závazky je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo za ně bude členský stát každopádně nést finanční odpovědnost. Členský stát proto ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv.
(147)
Komise se domnívá, že možnost odstranit po prodeji nesplácené půjčky umožňuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením rozšířit činnost a poskytovat více úvěrů v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku. Pokud by byla zachována stejná výše vlastního kapitálu, kapitálový poměr banky by se odstraněním nesplácených půjček a snížením rizikově vážených aktiv zvýšil. Zvýšila by se proto i její schopnost poskytovat nové úvěry a působit na trhu.
(148)
Subjekt vzniklý spojením bude mít výhodu oproti svým konkurentům, kteří se u méně kvalitních aktiv potýkají se znehodnocením, jež musí absorbovat, což omezuje dostupný kapitál pro nové úvěry. Subjektu vzniklému spojením se naopak v důsledku znehodnocení a klesající hodnoty jeho úvěrového portfolia kapitálová základna nesníží.
(149)
Možnost společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu nejpozději do […] ode dne prodeje by mimoto mohla změnit rizikově vážená aktiva banky a vést k vyššímu kmenovému kapitálu tier 1, než je úroveň ve výši [10-18] %, která se předpokládala v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Komise bere na vědomí závazek Portugalska v tomto ohledu, že pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu či jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu rovněž kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček, a mimoto převede nesplácené půjčky a vrátí státu kapitál spojený s těmito půjčkami až po úplném vyčerpání rezerv dostupných ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(150)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude pokračovat po uskutečnění prodeje.
(151)
Opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťuje po prodeji výhodnější postavení oproti ostatním konkurenčním bankám tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžaduje snížení finanční páky, a tudíž společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňuje poskytovat ekonomice více úvěrů.
(152)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě neexistence závazku k vrácení kapitálu spojeného s půjčkami by opatření mohlo společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožnit po prodeji změnu rizikově vážených aktiv banky se zpětným účinkem. To by mělo za následek vyšší poměrnou kapitalizaci banky. Opatření proto banku zvýhodňuje a narušuje hospodářskou soutěž s ostatními soutěžiteli. Opatření představuje státní podporu.
(154)
Převedení rizik soudních sporů společnosti BPN na stát představuje závazek, který přebírá stát.
(155)
Převzetím závazku od společnosti BPN poskytuje stát společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením výhodu v porovnání s jejich konkurenty, kteří musí příslušné závazky vykazovat ve své rozvaze.
(156)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(157)
Opatření zajišťuje u společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením snížení kapitálových požadavků v době, kdy na trhu neexistují žádné alternativy a kdy ostatní soutěžitelé musí takovéto závazky vykazovat ve své rozvaze.
(158)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(159)
Opatření zajišťuje snížení kapitálových požadavků a představuje státní podporu.
(160)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [150-350] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN po prodeji ze strany společnosti CGD je nutno považovat za přičitatelné státu vzhledem k zvláštním okolnostem jejich poskytnutí.
(161)
Za prvé, společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, společnost CGD byla na základě zákona pověřena správou společností BPN a podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které společnosti BPN poskytne v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“. Tato záruka se vztahuje i nadále na úvěrovou linku ve výši [150-500] milionů EUR.
(162)
Za druhé, rozhodnutí o poskytnutí likvidity a úvěrové linky nebyla přijata nezávisle společností CGD, nýbrž byla součástí podmínek prodeje, které byly dohodnuty mezi společností BIC a portugalskými orgány.
(163)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD proto lze přímo přičíst členskému státu.
(164)
Opatření poskytují společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením snadný a levný přístup k likviditě.
(165)
Co se týká úvěrové linky ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnosti BIC poskytne společnost CGD, Komise podotýká, že tato úvěrová linka s ohledem na finanční situaci subjektu vzniklého spojením poskytne rezervu pro případ odlivu vkladů po prodeji. Žádnému jinému subjektu kromě subjektu vzniklého spojením společnost CGD takovouto úvěrovou linku neposkytla. Tato úvěrová linka proto poskytuje subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu.
(166)
Zachování úvěrové linky se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR do […] pro probíhající program obchodních cenných papírů poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením v porovnání s jejich konkurenty výhodu, pokud jde o přístup k likviditě.
(167)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(168)
Výhoda poskytnutá společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením po prodeji narušuje hospodářskou soutěž, o to více s ohledem na stávající vysoké náklady půjčování na finančních trzích.
(169)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(170)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN ze strany společnosti CGD představuje státní podporu.
6.1.1.4 Možná podpora poskytnutá kupujícímu
(171)
V bodě 49 sdělení o bankovnictví je uvedeno, že aby se zajistilo, že nebude poskytnuta podpora kupci finanční instituce prodávané státem, je důležité, aby se dodržely určité podmínky prodeje, a zejména aby byl proces prodeje otevřený, transparentní, nediskriminační a bezpodmínečný, prodej se uskutečnil za tržních podmínek a stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků.
(172)
Co se týká prvního požadavku, ačkoli byl postup prodeje zahájen jako otevřené a bezpodmínečné nabídkové řízení, závazná nabídka, kterou předložila společnost BIC, nebyla konečná, co se týká řady podstatných aspektů navrhované transakce, včetně konečného rozsahu aktiv a závazků společnosti BPN, která má společnost BIC získat, a přesného počtu převzatých poboček a pracovníků. Všechny tyto aspekty byly projednávány během následných dvoustranných jednání mezi portugalskými orgány a společností BIC a vyvrcholily podpisem rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Ani rámcová smlouva není konečná, pokud jde o přesný rozsah banky, který má být získán. Rámcová smlouva zejména nestanoví aktiva a závazky, které společnost BIC převezme, navzdory jednoznačnému upřesnění, že společnost BPN bude mít v okamžiku prodeje vlastní kapitál ve výši [200-400] milionů EUR. Jinými slovy, nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani rámcová smlouva nestanoví jednoznačně, co společnost BIC kupuje, stanoví však přesnou cenu.
(173)
V této souvislosti je důležité uvést, že se rámcová smlouva neměla odchylovat od podmínek závazné nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 tím, že poskytne společnosti BIC a/nebo subjektu vzniklému spojením další výhody. Vzhledem k velmi neurčitým podmínkám závazné nabídky ze dne 20. července 2001 však mohla společnost BIC ve skutečnosti velmi snadno získat od státu další ústupky, například omezením rozsahu aktiv a závazků, které skutečně převezme. Takovéto dodatečné ústupky by vedly k vyššímu poměru kmenového kapitálu tier 1, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011, aniž by to odporovalo podmínkám prodeje.
(174)
Komise proto vítá závazek Portugalska, že omezí úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak se předpokládalo v nabídce společnosti BIC. Další závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu po prodeji, zajišťuje, aby se po prodeji úroveň kmenového kapitálu tier 1 nepřiměřeně nezvýšila.
(175)
Jak je prokázáno v bodě 6.1.1.3, všechna opatření spojená s prodejem společnosti BIC zahrnují státní prostředky.
(176)
Vzhledem ke skutečnosti, že v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani v rámcové smlouvě nebyla stanovena výše kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN (oba dokumenty uvádějí pouze absolutní výši kapitálu ve společnosti BPN k okamžiku prodeje bez přihlédnutí k rizikově váženým aktivům banky nebo k právu společnosti BIC vybrat aktiva a závazky, které mají být před prodejem převedeny na jednotky pro speciální účel), Komise podotýká, že je možné, že společnost BPN bude mít nakonec poměr kmenového kapitálu tier 1, který je vyšší, než bylo uvedeno v nabídce. Podle informací, které předložily portugalské orgány, představuje úroveň kapitálu uvedená v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %.
(177)
Komise však podotýká, že se Portugalsko zavázalo omezit úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak je uvedeno v nabídce společnosti BIC. To státu umožní stanovit co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků. Tento závazek je nezbytný, aby bylo zajištěno, že společnosti BIC nebude poskytnuta výhoda.
(178)
Uplatněním práva na převod dalších nesplácených půjček na stát po prodeji by společnost BIC mohla mimoto dále omezit rozsah banky, a tudíž zvýšit poměr kmenového kapitálu tier 1 u subjektu vzniklého spojením na vyšší úroveň, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. To by mohlo společnosti BIC poskytnout dodatečnou výhodu. Dodatečný závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které po prodeji vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu, zajišťuje, že se výše kmenového kapitálu tier 1 po prodeji dále nezvýší. Tento dodatečný závazek je nezbytný, aby společnost BIC nebyla zvýhodněna.
(179)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt, společnost BIC, a nepřímo rovněž subjekt vzniklý spojením.
(180)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(181)
Vzhledem k závazkům, které poskytlo Portugalsko, může Komise vyvodit závěr, že konečné výsledky postupu, včetně prvků sjednaných se společností BIC v rámcové smlouvě, by výsledek nabídkového řízení nezměnily a postup prodeje společnost BIC nezvýhodní.
6.1.2 Vyčíslení podpory
(182)
Společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude pokračovat v ekonomických činnostech společnosti BPN, měly prospěch z řady opatření státní podpory, která jsou shrnuta níže:
Tabulka č. 1
Opatření podpory ve prospěch společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením
Popis
Částka v milionech EUR
a)
Půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním
315
b)
Převod aktiv v hodnotě 3,9 miliardy EUR na jednotky pro speciální účel před nabídkovým řízením
Od 1 800 do 4 000
c)
Navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012
600
d)
Úvěrové linky poskytnuté BPN společností CGD (ke dni 31. prosince 2011)
[150-500]
z toho úvěrové linky, na něž se vztahuje výslovná státní záruka
[200-400]
e) Úvěrové linky požadované společností BIC pro subjekt vzniklý spojením
z toho zachování stávajícího programu obchodních cenných papírů
400
z toho nová úvěrová linka
300
(183)
Za prvé je třeba uvést, že ne všechna tato opatření podpory se považují za kumulativní, jelikož podle portugalských orgánů nahradila některá opatření jiná (např. prvotní půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním byly nahrazeny obchodními cennými papíry, které společnost BPN vydala po zestátnění).
(184)
Opatření b) a c) zahrnují kapitálové vklady, nebo jsou rovnocenné kapitálovým vkladům. Činí nejméně 3 miliardy EUR, tj. přibližně 50 % bilanční sumy společnosti BPN před zestátněním. Celková výše státních záruk za program emise obchodních cenných papírů, které Portugalsko poskytlo společnosti BPN od zestátnění, činí 5 miliard EUR, přičemž ke dni 31. prosince 2011 byla využita částka ve výši 4,5 miliardy EUR.
(185)
Společnost BIC je mimoto oprávněna převést vklady s cenou nad […] základních bodů, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl, a to s náklady, které Portugalsko odhadlo na přibližně […] EUR. Převod nákladů spojených se soudními spory na stát a převod dalších aktiv a závazků v rámci prodeje, včetně nesplácených půjček, z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel zahrnuje další podporu, kterou Portugalsko považovalo za nevyčíslitelnou.
6.2 Slučitelnost jednotlivých opatření podpory: použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(186)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské Unie je Komise zmocněna prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podpory, které mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(187)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. Tato analýza byla potvrzena ve sdělení o bankovnictví, sdělení o rekapitalizaci (42), sdělení o znehodnocených aktivech (43) a sdělení o restrukturalizaci (44). Komise i nadále zastává názor, že vzhledem k opětovnému napětí na finančních trzích lze státní podpory schvalovat podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení z roku 2011 o prodloužení použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí po dni 31. prosince 2011 (45).
(188)
Portugalsko bylo finanční a hospodářskou krizí postiženo obzvláště silně. Její dopady byly potvrzeny v různých rozhodnutích Komise (46) schvalujících opatření, která přijaly portugalské orgány v boji proti finanční krizi. V úvahu je nutno vzít rovněž problematickou hospodářskou a finanční situaci, která dne 7. dubna 2011 vedla k podání oficiální žádosti Portugalska o mezinárodní pomoc, jež měla za následek podepsání memoranda o porozumění dne 17. května 2011.
(189)
Komise má za to, že by neřízený úpadek společnosti BPN měl pro portugalské hospodářství vážné důsledky. Opatření proto lze posoudit podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
6.3 Slučitelnost podle sdělení o restrukturalizaci
(190)
Pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v souvislosti se současnou krizí jsou stanovena ve sdělení o restrukturalizaci. Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí splňovat tyto podmínky, aby byla slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
musí vést k obnovení životaschopnosti banky;
b)
musí zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení nákladů);
c)
musí obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
6.3.1 Životaschopnost
(191)
V bodech 9 a 10 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který by měl obsahovat úplné informace o obchodním modelu. Plán by měl uvádět rovněž příčiny obtíží finanční instituce a alternativy navrhovaného plánu restrukturalizace.
(192)
Plán restrukturalizace by měl prokázat, že strategie banky je založena na ucelené koncepci a že banka obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory.
(193)
Bod 17 sdělení o restrukturalizaci potvrzuje, že prodej finanční instituce (její části) třetí straně může přispět k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V daném případě Komise podotýká, že se portugalské orgány rozhodly prodat společnost BPN prostřednictvím nabídkového řízení. V důsledku toho bude bankovní činnost po určitých úpravách prodána společnosti BIC a vybraná aktiva budou převedena na jednotky pro speciální účel za účelem jejich postupné likvidace. Komise proto musí posoudit, zda bude bankovní činnost společnosti BPN, která bude součástí činnosti kupujícího (subjektu vzniklého spojením), životaschopná.
(194)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Komise uvedla, že neobdržela obchodní plán, který by prokazoval životaschopnost společnosti BPN jako integrovaného subjektu s BIC, a nemohla tudíž v tomto ohledu dospět k žádnému závěru. Portugalsko předložilo podrobný obchodní plán pro společnost BPN, která je integrovaná se společností BIC, ve formě plánu restrukturalizace z ledna 2012 (včetně doplňujících informací o činnosti a životaschopnosti poskytnutých dne 3. února 2012).
(195)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 má část společnosti BPN, která je prodána společnosti BIC, podstatně menší bilanční sumu ve výši přibližně […] miliard EUR ve srovnání s bilanční sumou společnosti BPN v okamžiku zestátnění.
(196)
Spolu s aktivy společnosti BIC bude mít subjekt vzniklý spojením celková aktiva ve výši přibližně […] miliard EUR.
(197)
Rozvaha společnosti BPN v okamžiku prodeje společnosti BIC obsahuje pouze životaschopnější činnosti a nejlepší aktiva banky. Zejména bylo vyčištěno úvěrové portfolio převedené na společnost BIC a většina nelikvidních aktiv byla převedena na jednotky pro speciální účel.
(198)
Závazky společnosti BPN sestávají především z retailových vkladů v celkové výši 1 669 miliardy EUR a podřízeného dluhu v celkové výši 246 milionů EUR.
Tabulka č. 2
Společnost BPN po prodeji a po kapitálovém vkladu (pro forma) (47)
V milionech EUR
Hotovost, centrální banky a úvěrové instituce
[…]
Čisté úvěry poskytnuté zákazníkům
[…]
Ostatní aktiva
[…]
AKTIVA CELKEM
[…]
Vklady
[…]
Ostatní závazky
[…]
Podřízený dluh
[…]
ZÁVAZKY CELKEM
[…]
Vlastní kapitál
[…]
CELKOVÉ ZÁVAZKY A KAPITÁL
[…]
(199)
Společnost BIC bude pokračovat v restrukturalizačních opatřeních, která již zahájili dočasní správci, a bude odstraňovat konkrétní příčiny potíží společnosti BPN.
(200)
Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, vedení bylo zcela vyměněno. S přihlédnutím k zvláštním okolnostem, které vedly k zestátnění společnosti BPN, a zejména k údajným četným případům podvodů, jichž se dopustilo bývalé vedení banky, zahájilo nové vedení řadu soudních řízení (48), aby hájilo zájmy banky. Postupy banky v oblasti posuzování rizik byly zcela přepracovány za účelem zavedení osvědčených postupů.
(201)
Noví správci společnosti BPN se soustředili rovněž na optimalizaci struktury nákladů a přijali řadu iniciativ k snížení provozních nákladů. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily přibližně o […] milionů EUR a personální náklady klesly zhruba o […] milionů EUR.
(202)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 je strategií společnosti BIC soustředit se na hlavní činnost v oblasti retailového bankovnictví a využít síť společnosti BPN k tomu, aby se společnost stala referenční bankou pro podporu obchodu a finančních transakcí mezi Portugalskem a Angolou.
(203)
Tento plán vychází z přiměřených základních makroekonomických předpokladů, které přihlížejí k současné situaci na trzích v Portugalsku a předpokládané recesi hospodářství až do roku 2014.
(204)
Finanční výhledy ukazují, že na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) má být podle předpokladů subjekt vzniklý spojením schopen hradit své náklady a dosáhnout návratnosti vlastního kapitálu ve výši přibližně [1-10] %, a to i v případě zátěžového scénáře.
(205)
Předpokládaná počáteční kapitálová základna s poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši přibližně [10-18] % bude díky kapitálovému vkladu státu značně překračovat minimální kapitálové požadavky.
(206)
V důsledku významného navýšení kapitálu státem má být předpokládaný kapitálový poměr banky během období restrukturalizace a na jeho konci podle očekávání vyšší než minimální požadavky, a tudíž zaručovat solventnost banky. Podle obchodního plánu, který poskytlo Portugalsko a který je zohledněn v plánu restrukturalizace z ledna 2012, má v případě základního scénáře kmenový kapitál tier 1 na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) představovat [8-12] %, což je mírně nad minimálními požadavky stanovenými v právních předpisech ve výši 10 %, jichž má být podle BdP dosaženo do prosince 2012 (49), a podle zátěžového scénáře těsně pod těmito požadavky ([7-11] %), jak je uvedeno v grafu č. 1 připojeném k 207. bodu odůvodnění.
(207)
Tento vývoj má být zapříčiněn zejména nutností provést obchodní plán stanovený v plánu restrukturalizace z ledna 2012, a to poskytování většího objemu úvěrů ekonomice, a dopadem záporných hospodářských výsledků v prvních letech provádění plánu restrukturalizace. Záporné hospodářské výsledky budou způsobeny především stále vysokými náklady banky v porovnání s objemem jejího obchodu a také náklady na restrukturalizaci, kterou provede společnost BIC.
Graf č. 1
Výhledy pro subjekt vzniklý spojením společností BPN a BIC podle základního scénáře, 2012-2016
[…]
(208)
Co se týká likvidity, obchodní plán se spoléhá především na vklady s odhadovaným růstem vkladů ve výši přibližně [1-10] % ročně. Komise se domnívá, že stabilní financování subjektu vzniklého spojením prostřednictvím vkladů je důležitým prvkem plánu restrukturalizace. Vzhledem k malé velikosti subjektu vzniklého spojením a jeho růstovému potenciálu jsou odhady vývoje vkladů věrohodné.
(209)
Komise se současně domnívá, že aby byla zajištěna životaschopnost subjektu vzniklého spojením, neměly by existovat žádné pobídky k nahrazování vkladů velkoobchodním komerčním financováním. V tomto ohledu je důležité, aby se protiplnění za úvěrovou linku na likviditu, kterou požadovala společnost BIC jako náhradu za možný odliv vkladů, zvýšilo nejméně na sazbu Euribor +[…] základních bodů. Závazek Portugalska v tomto ohledu je nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem, s přihlédnutím ke skutečnosti, že […] má značný objem vkladů, za něž je v současnosti poskytována odměna přesahující sazbu Euribor +[…] základních bodů, což je úroveň, při níž se společnost BIC může rozhodnout, že si tyto vklady neponechá. Pokud by protiplnění za novou úvěrovou linku nebylo stanoveno na úrovni, která společnosti BIC poskytuje pobídku k zachování výše vkladů v souladu s úrovní, jež se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012, mohlo by to společnost BIC přimět k nahrazování vkladů levnějším financováním poskytovaným společností CGD. Toto nahrazení by mohlo zlepšit krátkodobou ziskovost subjektu vzniklého spojením, současně by však narušilo jeho vyhlídky na dosažení životaschopnosti.
(210)
V této souvislosti je rovněž důležité uvést, že i se sazbou Euribor +[…] základních bodů je úvěrová linka poskytována za příznivějších podmínek, než by společnost BIC pravděpodobně získala na trhu. Jelikož Komisi nebylo poskytnuto žádné srovnatelné základní kritérium pro obdobné transakce, k nimž dochází na trhu, Komise podotýká, že není pravděpodobné, že by na trhu byla k dispozici úvěrová linka s takovouto dobou trvání a výší, a to ani při vyšších úrokových sazbách. Komise mimoto považuje za vhodné, že protiplnění u půjček poskytnutých společností CGD […] je stanoveno ve výši […]měsíční sazby Euribor +[…] základních bodů.
(211)
Na základě výše uvedených skutečností byly pochybnosti Komise ohledně životaschopnosti společnosti BPN rozptýleny.
6.3.2 Podpora omezená na minimum a sdílení zátěže
(212)
Ve sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že je nezbytný odpovídající příspěvek příjemce, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem: a) je nutno omezit restrukturalizační náklady i výši podpory a b) je nezbytný významný vlastní příspěvek.
(213)
Zásady týkající se vlastního příspěvku přijímající banky ve fázi restrukturalizace jsou stanoveny v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci. Ve sdělení se vyžaduje: a) aby byla pomoc na restrukturalizaci omezena na minimum a pokrývala náklady nezbytné k obnovení životaschopnosti; b) aby přijímající banka použila k financování restrukturalizace v možném rozsahu vlastní zdroje, například prostřednictvím prodeje aktiv, a c) aby náklady spojené s restrukturalizací nesli přiměřeně i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Cíl sdílení zátěže je dvojí: omezit narušení hospodářské soutěže a morální hazard (50).
(214)
Plán restrukturalizace by měl jednoznačně uvádět, že podpora byla omezena na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale v maximální možné míře i ti, kteří do banky investovali. Jinými slovy, banka a držitelé jejího kapitálu by se na restrukturalizaci měli podílet v maximální možné míře svými vlastními zdroji. Pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti. Podniku by proto neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace, jako je nabytí podílů v jiných podnicích (51).
(215)
Co se týká omezení podpory na minimum, sdělení o restrukturalizaci v bodě 23 uvádí, že by pomoc na restrukturalizaci měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(216)
Za tímto účelem musí Komise posoudit za prvé tvrzení portugalských orgánů, že náklady spojené s prodejem BPN společnosti BIC jsou nižší než náklady, které by Portugalsku vznikly v případě likvidace společnosti BPN, a za druhé, zda byla podpora poskytnutá na restrukturalizaci společnosti BPN omezena na nezbytné minimum.
(217)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 zpochybnila Komise řadu aspektů kvantitativního srovnání obou scénářů, jak je poskytlo Portugalsko v té době.
(218)
V plánu restrukturalizace z ledna 2012 poskytlo Portugalsko aktualizované srovnání obou scénářů a pozměnilo své počáteční předpoklady s cílem odstranit hlavní obavy, které Komise uvedla v rozhodnutí ze dne 24. října 2011 a které souvisely s náklady v případě řízené likvidace. Portugalsko se zejména zabývalo srážkou u půjček a zacházením s držiteli podřízených dluhopisů.
(219)
Portugalsko předložilo zejména doplňující informace a alternativní kritérium s ohledem na jeho předpoklady týkající se srážky z účetní hodnoty ve výši 30-50 % při prodeji půjček. Portugalsko poskytlo rovněž konečné údaje o půjčkách, které nakonec společnost BIC převzala a jejichž výše nebyla v době prvního srovnání dne 17. února 2012 známa. Portugalsko vyňalo ze scénáře týkajícího se řízené likvidace rovněž náklady spojené s vyplacením držitelů některých podřízených dluhopisů, jak je upřesněno v 221. bodě odůvodnění.
(220)
Komise se domnívá, že s přihlédnutím k současné ekonomické situaci a k významnému snižování finančních pák v bankovním sektoru je použití srážky při prodeji úvěrového portfolia oprávněné. Pokud by byly půjčky drženy až do doby jejich splatnosti, musel by stát do té doby hradit náklady financování a nést úvěrové riziko. Komise proto může uznat dolní mez odhadu srážky, který poskytlo Portugalsko, tj. srážku ve výši [20-50] %.
(221)
Co se týká držitelů podřízených dluhopisů, Komise má za to, že celková částka ve výši 245 milionů EUR je složena z různých emisí. Může být možné […]. Portugalsko uvedlo, že po právním posouzení podmínek každé emise, […].
(222)
Tabulka č. 3 podává přehled odhadu přílivu a odlivu prostředků s přihlédnutím k revidovaným předpokladům uvedeným v 219. až 221. bodě odůvodnění. Tento odhad bere v úvahu pouze mezní náklady spojené s oběma scénáři (a nikoli již vzniklé náklady) a je založen na údajích z rozvahy společnosti BPN v době jejího prodeje společnosti BIC (52).
Tabulka č. 3
Srovnání scénáře v podobě prodeje společnosti BIC a scénáře v podobě řízené likvidace (údaje v milionech EUR)
Prodej společnosti BIC
Likvidace
ODLIV PROSTŘEDKŮ
1
Splacení financování úvěrovým institucím
[…] (53)
2
Výplata vkladů zákazníků
[…]
3
Navýšení kapitálu
[…]
4
Vyplacení držitelů podřízených dluhopisů kromě věčných dluhopisů TBC
[…]
Odliv prostředků celkem
[…]
[…]
Prodej společnosti BIC
Likvidace
PŘÍLIV PROSTŘEDKŮ
5
Prodej úvěrů zákazníků (2 114 miliardy EUR po očištění o srážku ve výši 30 %)
[…]
6
Splacení hotovosti a půjček poskytnutých úvěrovým institucím
[…] (54)
7
Kupní cena společnosti BPN
[…]
8
Prémie za prodej vkladů - 2 % zůstatku vkladů
[…]
Příliv prostředků celkem
[…]
ODHADOVANÝ ROZDÍL
[…]
[…]
(223)
Celkově by možnost řízené likvidace, kdy by stát vyplatil všechny vklady (kromě vkladů podřízených věřitelů držících věčné dluhopisy) a uhradil by celou expozici úvěrovým institucím, byla nákladnější než prodej společnosti BIC.
(224)
Komise uznává nejistotu spojenou s řadou předpokladů, konkrétně s možností získat zpět úvěry převedené na společnost BIC. V úvahu je nutno vzít rovněž skutečnost, že by řízená likvidace mohla mít negativní vedlejší účinky na důvěru v celý bankovní sektor a rating členského státu.
(225)
Na základě dostupných informací vyvozuje Komise závěr, že možnost restrukturalizace banky, tj. její prodej společnosti BIC, pomohl omezit podporu na nezbytné minimum.
(226)
Společnost BPN obdržela před zestátněním a posléze značnou částku podpory, jak je uvedeno v 182. až 185. bodě odůvodnění. Podpora byla nezbytná k udržení banky po dobu potřebnou k provedení zvolené restrukturalizace, tj. prodeje životaschopných částí společnosti BIC a postupné likvidace špatných aktiv. V důsledku procesu restrukturalizace společnost BPN jako nezávislá banka zanikne. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před zestátněním. Za převládajících podmínek na trhu jsou tato opatření (a zejména převedení aktiv nesouvisejících s retailovým bankovnictvím na jednotky pro speciální účel) neoddělitelně spojena se životaschopností banky, která zůstane na trhu. Podniky a činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly převedeny na jednotky pro speciální účel a budou postupně zlikvidovány. Komise uznává, že značné prodlevy při provádění restrukturalizace společnosti BPN souvisí s mimořádnými okolnostmi, jež postihly portugalské hospodářství a dne 17. května 2011 vedly k podepsání memoranda o porozumění.
(227)
Jak Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011, kromě opatření provedených ve prospěch společnosti BPN před jejím prodejem požaduje společnost BIC další opatření, jež jsou uvedena v 56. bodě odůvodnění.
(228)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 nadnesla Komise otázku, zda kapitálový vklad, který požadovala společnost BIC, představoval minimální částku nezbytnou k zajištění životaschopnosti. S přihlédnutím k úpravám rozvahy, které požadovala společnost BIC ve své nabídce ze dne 20. července 2011, a k finančním výkazům společnosti BPN z června 2011 Portugalsko odhadlo, že kapitál ve výši [200-400] milionů EUR znamená poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %.
(229)
Portugalsko tvrdí, že výše kapitálu je výsledkem nabídkového řízení, kdy se přihlíželo rovněž k ceně, kterou společnost BIC zaplatí státu (40 milionů EUR). To je odůvodněno náklady na přeorientování banky na její hlavní činnost a nutností zachovat dostatečnou rezervu dodatečného kapitálu. Portugalsko se domnívá, že tato rezerva je přiměřená k zachování dostatečné výše vlastního kapitálu, zejména v prvních letech integrace, přičemž se bere v úvahu rovněž špatná pověst společnosti BPN a složitá ekonomická situace v Portugalsku.
(230)
Je třeba uvést, že podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 se odhaduje, že kapitálový poměr dosáhne na konci čtvrtého roku po prodeji [8-12] % a podle zátěžového scénáře [7-11] % (což je o něco méně než minimum požadované portugalskými právními předpisy ve výši 10 %).
(231)
Komise může proto vyvodit závěr, že úroveň kapitálu odpovídající poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % je výsledkem nabídkového řízení a je nezbytná k zajištění životaschopnosti banky podle plánu restrukturalizace z ledna 2012.
(232)
Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že rámcová smlouva se společností BIC obsahuje závazek, že společnost BIC nebude po dobu pěti let akcionářům vyplácet dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu k BPN. Cílem tohoto závazku je zajistit, aby kapitál vložený do společnosti BPN neopustil ihned banku ve formě prostředků vyplacených akcionářům.
(233)
Konečná aktiva, která nakonec společnost BIC převezme, se však liší od nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 a společnost BIC si vyhrazuje rovněž právo vrátit nesplácené půjčky. Komise se proto domnívá, že aby byla podpora omezena na minimum, mělo by být případné snížení rizikově vážených aktiv vyplývající z vrácení půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu ve výši [10-18] % snížení rizikově vážených aktiv. Snížení kapitálu by mohlo mít podobu srážky z účetní hodnoty půjček vracených státu.
(234)
Komise podotýká, že společnost BIC navrhla, že by v případě vrácení nesplácených půjček mohl subjekt vzniklý spojením zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % poskytováním nových úvěrů ekonomice. Komise se domnívá, že by takovéto opatření neomezilo podporu na minimum, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, poměr vlastního kapitálu společnosti BIC před prodejem bude nižší než [10-18] % ke dni prodeje. Jakmile se proto společnost BPN spojí se společností BIC, výše kmenového kapitálu tier 1 v subjektu vzniklém spojením se bezprostředně sníží (jak se odráží v plánu restrukturalizace z ledna 2012). Pokud by měl subjekt vzniklý spojením po sloučení zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, jeho kapitalizace by byla vyšší, než jak předpokládala samotná společnost BIC. Za druhé, plán restrukturalizace z ledna 2012 již zohledňuje nové úvěry pro ekonomiku a za tímto účelem se považuje (velmi vysoká) úroveň kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % ve společnosti BPN v okamžiku prodeje za dostatečnou. Není proto nutné vyhradit na poskytování nových úvěrů ještě více kapitálu, než se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012. V tomto ohledu hodnotí Komise kladně závazek Portugalska, že poměr kmenového kapitálu tier 1 ve společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] % a že v případě převedení nesplácených půjček na stát nebo jakýkoli subjekt ovládaný státem po prodeji převede společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením na stát nebo subjekt ovládaný státem kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(235)
Ve sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že k omezení podpory na nezbytné minimum je nezbytný zákaz akvizic. V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je výslovně uvedeno, že „podniku by neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Prostřednictvím státní podpory by se například nemělo financovat nabývání podílů v jiných podnicích nebo nové investice, pokud to pro obnovení životaschopnosti podniku nemá zásadní význam“.
(236)
Komise podotýká, že již v plánu restrukturalizace z ledna 2012 bylo uvedeno, že se subjekt vzniklý spojením stane životaschopným subjektem, který by měl dosáhnout přijatelné návratnosti vlastního kapitálu, a dokonce se očekává, že bude ziskový. Toto obnovení životaschopnosti nezávisí na akvizicích. Komise se naopak domnívá, že zákaz akvizic zajistí, aby kapitál, který se považuje za nezbytný pro restrukturalizaci, zůstal v bance, a tudíž přispěl k obnovení její životaschopnosti. Komise v této souvislosti usuzuje, že závazek Portugalska týkající se vymáhání zákazu akvizic je nezbytný k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(237)
Co se týká vlastního příspěvku, sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby náklady spojené s restrukturalizací nenesl pouze stát, nýbrž rovněž i minulí investoři banky a bývalí akcionáři. Tento požadavek zajišťuje, aby zachráněné banky nesly přiměřenou odpovědnost za důsledky svého jednání v minulosti, a vytváří odpovídající pobídky s ohledem na jejich budoucí chování.
(238)
V daném případě hodnotí Komise kladně skutečnost, že akcionáři přišli o své podíly v bance bez jakékoli náhrady. Podíleli se proto přiměřeně na sdílení zátěže u banky, jejíž hodnota byla podle odhadu dvou nezávislých subjektů jmenovaných Portugalskem záporná. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že se změnilo představenstvo společnosti BPN a v rámci zestátnění bylo nahrazeno.
(239)
Komise však podotýká, že v privatizované bance zůstanou držitelé podřízených dluhopisů v hodnotě 245 milionů EUR, kterým mohou být i nadále vypláceny kupóny.
(240)
Jak je uvedeno v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci, „pokud jejich činnosti nevytváří dostatečné zisky, neměly by banky k výplatě odměn za kapitál (vlastní kapitál a podřízený závazek) používat státní podporu“.
(241)
Co se týká období restrukturalizace společnosti BPN, tato společnost nedodržovala politiku Komise týkající se hybridních nástrojů, jak je stanovena v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci. Komise v tomto sdělení objasnila, že v kontextu restrukturalizace není volné uvážení při rozhodování o kompenzaci ztrát, tzv. diskreční kompenzace ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), ze strany přijímajících bank v zájmu zajištění výplaty dividend a kupónů za nesplacený podřízený dluh v zásadě slučitelné s cílem sdílení nákladů. Komise podotýká, že vyplácení kupónů nedodrželo tuto zásadu a mělo by být vyrovnáno důkladnější restrukturalizací (55).
(242)
Komise se domnívá, že rozsáhlá restrukturalizace banky může být k vyrovnání nedostatečného sdílení zátěže dostatečná.
(243)
Jelikož je však banka nyní prodávána, je zákaz týkající se vyplácení kupónů do 31. prosince 2016 nezbytný k zajištění minimální úrovně sdílení zátěže ze strany držitelů kapitálu banky.
(244)
V tomto ohledu bere Komise na vědomí závazek Portugalska, že s cílem přispět k restrukturalizaci společnosti BPN neuplatní společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko do 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu, který společnost BPN vydala přede dnem prodeje.
(245)
Komise podotýká, že protiplnění za každé z opatření podpory, která jsou uvedena v 182. až 185. bodě odůvodnění, a zejména za záruky, kapitálový vklad a převod aktiv na jednotky pro speciální účel, není v souladu s příslušnými sděleními Komise.
(246)
Za státní záruky byla stanovena cena ve výši 20 základních bodů, což je podstatně méně, než je úroveň vyplývající z použití pravidel Komise pro protiplnění za státní záruky za závazky vydané finančními institucemi.
(247)
U kapitálového vkladu do společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k němuž došlo v únoru 2012, jednoznačně neexistuje protiplnění, které by bylo v souladu se sdělením o rekapitalizaci. Portugalské orgány ve skutečnosti za vložený kapitál žádné protiplnění neočekávají. Kapitál byl vložen s cílem umožnit prodej banky za zápornou cenu.
(248)
Pokud jde o převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu, ačkoli Komise teoreticky uznává, že převod aktiv na tři jednotky pro speciální účel má ochránit životaschopnost společnosti BPN a umožnit její prodej, převod za účetní hodnotu představuje státní podporu, která není v souladu s hlavními požadavky sdělení o znehodnocených aktivech. Převod se zejména uskutečnil za účetní hodnotu, která byla značně vyšší než reálná ekonomická hodnota, a nepředpokládá se žádné protiplnění pro stát. Ve sdělení o znehodnocených aktivech se uznává, že případný nesoulad s jeho hlavními kritérii, včetně kritérií týkajících se stanovení ceny, může vyrovnat důkladná restrukturalizace. Existence důkladné restrukturalizace společnosti BPN je tudíž prvkem, který by mohl Komisi dovolit konstatovat, že opatření je se sdělením o znehodnocených aktivech slučitelné. Převod aktiv na jednotky pro speciální účel by se proto mohl posoudit společně se zbytkem opatření ve prospěch společnosti BPN a jako součást rozsáhlé restrukturalizace.
(249)
V bodě 25 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že každá odchylka od přiměřeného sdílení nákladů ex ante, k jejímuž udělení mohlo výjimečně dojít v záchranné fázi z důvodů finanční stability, by měla být kompenzována v pozdější fázi restrukturalizace, například formou ustanovení o zpětném získání (tzv. claw-back clauses) a/nebo prostřednictvím rozsáhlejší restrukturalizace, jež bude zahrnovat dodatečná opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(250)
Komise se domnívá, že restrukturalizace společnosti BPN je dostatečně rozsáhlá. Za prvé podotýká, že banka je malá. V důsledku restrukturalizace společnost BPN zanikne jako nezávislá banka. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před jejím zestátněním. Činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly natrvalo ukončeny.
(251)
Komise proto může vyvodit závěr, že vzhledem k rozsáhlé restrukturalizaci společnosti BPN je sdílení zátěže přiměřené.
6.3.3 Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(252)
Pokud jde o opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, ve sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že povaha a forma takových opatření bude záležet na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a rovněž na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.
(253)
Ačkoli je výše podpory, kterou obdržela společnost BPN, značná, je nutno vzít v úvahu omezenou velikost této společnosti. Jak je uvedeno v bodě 32 sdělení o restrukturalizaci, Komise bude analyzovat pravděpodobné dopady podpory na trhy, na kterých přijímající banka po restrukturalizaci působí. V prvé řadě bude po obnovení životaschopnosti banky přezkoumána její velikost a relativní význam na příslušném trhu či trzích.
(254)
Komise v této souvislosti podotýká, že společnost BPN již nebude stejným hospodářským subjektem jako před zásahem státu (56). Společnost byla zestátněna a prošla důkladnou restrukturalizací. Na trhu bude proto soutěžit mnohem menší banka.
(255)
Podle velikosti bilanční sumy na konci roku 2008 byla společnost BPN sedmou největší finanční institucí v Portugalsku. Od zestátnění se její velikost zmenšila, zejména v důsledku odlivu vkladů. V polovině roku 2011 zaujímala 12. místo s podílem na trhu u vkladů i úvěrů nižším než 1 %. Vklady a úvěry se v období 2008-2011snížily téměř o polovinu.
(256)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Portugalsko za prvé uvedlo, že již před zestátněním měla společnost BPN podíl na trhu ve výši přibližně [1-2] %. Za druhé, po zestátnění byla společnost BPN významně restrukturalizována a její velikost se dále zmenšovala. Za třetí, i po integraci se společností BIC bude mít nový integrovaný subjekt podíl na trhu v Portugalsku nižší než [ 1] %, jelikož podíl společnosti BPN na trhu v současnosti činí přibližně [ 1] % u úvěrů pro zákazníky i u vkladů a podíl společnosti BIC na trhu je v řádu [ 1] % u úvěrů a [ 1] % u vkladů.
(257)
Komise rovněž podotýká, že prodej bankovní činnosti prostřednictvím nabídkového řízení soutěžitelům umožnil získat značku a podnikání společnosti BPN, což omezuje narušení hospodářské soutěže.
(258)
Komise nahlíží příznivě rovněž na dividendovou politiku, jak je popsána v písmeně m) 56. bodu odůvodnění.
(259)
V bodě 44 sdělení o restrukturalizaci je rovněž stanoveno, že by banky neměly uvádět státní podporu jako konkurenční výhodu při uvádění svých finančních nabídek na trh. Komise hodnotí kladně závazek Portugalska, že společnost BIC nebude ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
(260)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, pokud jde o to, zda byla plánovaná opatření dostatečná, vezme-li se v úvahu značná výše podpory a skutečnost, že ve prospěch společnosti BPN byla provedena opatření týkající se rekapitalizace, záruk a záchrany znehodnocených aktiv, za něž nebylo poskytnuto žádné protiplnění v souladu s požadavky příslušných sdělení.
(261)
Komise zejména podotýká, že banka bude působit na trhu s počátečním poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, což zdaleka přesahuje minimální úroveň ve výši 9 % požadovanou na konci roku 2011 a 10 % na konci roku 2012.
(262)
Společnost BIC mimoto požadovala právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, které nejsou spláceny nejméně […] dnů (do výše […] % celkové nominální hodnoty úvěrového portfolia). Požadovala rovněž zachování podpory likvidity poskytované společností CGD ve dvou formách. První z nich je zachování úvěrové linky pro program obchodních cenných papírů ve výši [150-500] milionů EUR se státní zárukou po dobu tří let a závazek společnosti CGD zachovat podmínky úvěrové linky do […]. Druhou je nová úvěrová linka ve výši [150-350] milionů EUR, kterou má společnost CGD poskytnout jako náhradu za pokles vkladů pod 1,8 miliardy EUR, s protiplněním ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(263)
To by mělo zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužil státní podporu k růstu na úkor konkurentů a aby bylo náležitě omezeno narušení hospodářské soutěže způsobené podporou.
(264)
Vzhledem k napjaté situaci na trhu a přísným podmínkám, které Portugalsko uložilo bankovnímu sektoru v důsledku událostí, jež vedly k podpisu memoranda o porozumění, se Komise domnívá, že tyto úvěrové linky na likviditu by významně ovlivnily rozsah, v jakém bude moci subjekt vzniklý spojením soutěžit na trhu s ostatními účastníky, kteří státní podporu neobdrželi.
(265)
Státní podporu lze proto prohlásit za slučitelnou pouze tehdy, pokud jsou zavedena dostatečná opatření, která zajišťují, aby státní podpora nebyla využita na úkor konkurentů, z nichž někteří podobnou veřejnou podporu neobdrželi. Pro banky, které obdržely veřejnou podporu, a banky, které takovouto podporu neobdržely, by měly i nadále platit rovné podmínky. Státní podpora by neměla oslabit pobídky těch subjektů, které neobdržely podporu, k soutěži, investicím a inovacím, ani vytvářet překážky vstupu, jež by mohly narušovat přeshraniční činnost.
(266)
Je nutné zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužíval konkurenční výhodu vyplývající z přesunu rizika likvidity na stát a z poskytnutí kapitálu.
(267)
Komise se za prvé domnívá, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže vyplývajícího ze skutečnosti, že banka bude mít kapitál přesahující minimální požadavek (viz 261. bod odůvodnění), by mělo být snížení rizikově vážených aktiv v souvislosti s vrácením půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu. Závazek Portugalska ohledně maximální výše kapitálu ve společnosti BPN je proto nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(268)
Komise se za druhé domnívá, že by doba trvání úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR spojené s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN měla být omezena na dobu […] let. Protiplnění za druhou úvěrovou linku na likviditu by se navíc mělo přiblížit tržním podmínkám a být stanoveno se sazbou Euribor +[…] základních bodů. Portugalsko by si současně mělo do dne 31. prosince 2016 před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádat předběžný souhlas Komise, aby bylo zajištěno, že se tato omezení nebudou obcházet. V této souvislosti bere Komise na vědomí závazky Portugalska ohledně úvěrových linek na likviditu; tyto závazky jsou nezbytné k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(269)
Sdělení o restrukturalizaci za třetí spojuje s narušením hospodářské soutěže také zákaz akvizic. V bodech 39 a 40 sdělení je objasněno, že „státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podobnou veřejnou podporu nedostávají“, a že „banky by neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků“. Komise vítá závazek Portugalska uvedený v 236. bodě odůvodnění, že bude do dne 31. prosince 2016 vymáhat zákaz akvizic.
(270)
Nárok společnosti BIC vrátit státu nesplácené půjčky by měl skončit ke dni […], a nikoli […] měsíců ode dne prodeje. Komise má za to, že společnost BIC měla možnost přezkoumat půjčky společnosti BPN v době od zahájení nabídkového řízení, a zejména po podepsání rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Mimoto již bylo úvěrové portfolio dvakrát vyčištěno: převodem nejhorších půjček na jednotky pro speciální účel v prosinci 2010 a následně tím, že společnost BIC jako kupující požadovala právo vrátit státu dodatečné částky půjček, aby bylo dosaženo poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %.
(271)
Komise podotýká, že další možnost vrácení poskytuje společnosti BIC ochranu před rizikem zhoršení ekonomické situace. Jakékoli následné „nesplácení“ by se vší pravděpodobností odráželo zhoršení ekonomické situace, a ovlivnilo tudíž nepříznivě celý bankovní sektor. Nárok společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu narušuje hospodářskou soutěž, jelikož ostatní banky tuto možnost mít nebudou. Lhůta pro vrácení by proto měla být zkrácena maximálně do […]. V této souvislosti Komise vítá závazek Portugalska, že lhůtu stanovenou na […] dodrží.
6.3.4 Závěr
(272)
Budou-li náležitě provedeny veškeré závazky popsané v oddíle 5.2, poskytuje plán restrukturalizace z ledna 2012 dostatečné důkazy, že je obnovena dlouhodobá životaschopnost subjektu vzniklého spojením, že je dosaženo dostatečného sdílení zátěže a že byla přijata přiměřená opatření k omezení neoprávněného narušení hospodářské soutěže. Komise proto může prohlásit, že plán restrukturalizace z ledna 2012 je v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
6.3.5 Monitorování
(273)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci se uvádí, že aby bylo možno ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou zapotřebí pravidelné podrobné zprávy podávané členským státem. Portugalsko by proto mělo předkládat Komisi takovéto zprávy co šest měsíců počínaje datem tohoto rozhodnutí.
7. Závěr
(274)
Komise lituje, že Portugalsko poskytlo protiprávně státní podporu uvedenou v oddíle 6.1.2 „Vyčíslení státní podpory“ v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tuto podporu spolu s ostatními opatřeními podpory posuzovanými v tomto rozhodnutí však lze považovat za slučitelnou, budou-li dodrženy závazky popsané v oddíle 5.2,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Portugalsko, představují státní podporu:
a)
půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním;
b)
půjčky a úvěrové linky na likviditu poskytnuté společností CGD společnosti BPN po zestátnění a před uskutečněním prodeje, a to s výslovnou státní zárukou, či bez takovéto záruky;
c)
převod aktiv ze společnosti BPN na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu před uskutečněním prodeje a posléze;
d)
navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012;
e)
úvěrové linky na likviditu, které má společnost CGD poskytnout subjektu vzniklému spojením, jak požaduje společnost BIC;
f)
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nad […] základních bodů na stát, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl a
g)
převod nákladů spojených se soudními spory na stát.
2. Opatření podpory stanovená v odstavci 1 jsou ve světle závazků uvedených v oddíle 5.2 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Portugalsko Komisi informace o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Portugalsko mimoto předkládá podrobné zprávy o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím, a to počínaje uplynutím šesti měsíců od data tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 27. března 2012.
SKLEP KOMISIJE
z dne 27. marca 2012
o ukrepih SA. 26909 (2011/C), ki jih je izvedla Portugalska za prestrukturiranje banke Banco Português de Negócios (BPN)
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 2043)
(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/660/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe (1) v skladu s členom 108(2) Pogodbe, in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
1. Postopek
(1)
Portugalska vlada je 2. novembra 2008 potrdila osnutek zakona o nacionalizaciji deležev, ki predstavljajo osnovni kapital banke Banco Português de Negócios, S. A. (v nadaljnjem besedilu: BPN ali banka). Navedeni zakon je bil objavljen 11. novembra 2008 kot zakon št. 62-A/2008 (v nadaljnjem besedilu: zakon o nacionalizaciji). Nacionalizacija BPN brez nadomestila vrednosti je začela veljati 12. novembra.
(2)
Portugalski organi so 5. novembra 2008 Komisiji sporočili, da je portugalska vlada potrdila osnutek zakona. Nato so jo 11. in 13. novembra 2008 obvestili o objavi zakona o nacionalizaciji.
(3)
Komisija je takoj zahtevala nadaljnje informacije o vseh ukrepih državne pomoči, ki bodo odobreni BPN v postopku nacionalizacije, in predložitev načrta prestrukturiranja BPN.
(4)
Portugalska ni predhodno priglasila ukrepov, ki jih je odobrila za BPN. Komisijo je o navedenih ukrepih obvestila z znatno zamudo in po več pozivih, naj to naredi.
(5)
Glede na to je Komisija 14. novembra 2008 zahtevala informacije v zvezi s posameznimi ukrepi državne pomoči za BPN in predložitev načrta prestrukturiranja. Nato je 5. januarja ter 23. in 29. aprila 2009 poslala opomine.
(6)
Portugalski organi so 8. januarja, 28. aprila in 23. junija 2009 odgovorili na zahteve po informacijah, pri čemer niso predložili ne informacij o posameznih ukrepih državne pomoči za BPN ne načrta prestrukturiranja. V dopisu z dne 23. junija 2009 so navedli, da preučujejo možnost izločitve sredstev BPN in prodaje banke.
(7)
Komisija je 17. julija, 4. septembra, 14. septembra in 30. novembra 2009 ter 5. februarja in 16. marca 2010 ponovno poslala zahteve po informacijah.
(8)
Portugalski organi so odgovorili 14. avgusta 2009, pri čemer so navedli, da bo BPN izdala komercialne zapise v skupni vrednosti 2 milijard EUR, ki jih bo z državnim poroštvom vpisala banka Caixa Geral de Depósitos (v nadaljnjem besedilu: CGD). Menili so, da poroštvo temelji neposredno na zakonu o nacionalizaciji in da zato ne more pomeniti državne pomoči. Nato so12. oktobra 2009 predložili dodatne informacije o posredovanju CGD in države. Še dodatne informacije so predložili 21. novembra 2009, 17. in 18. februarja ter 31. marca 2010.
(9)
Po srečanju s portugalskimi organi, ki je potekalo 16. junija 2010, je Komisija 12. avgusta 2010 portugalske organe ponovno pozvala, naj med drugim takoj predložijo načrt prestrukturiranja BPN. Ker načrta niso predložili, je Komisija 31. avgusta 2010 poslala uradni opomin v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (zdaj člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije) (2).
(10)
Portugalski organi so 14. septembra 2010 poslali dokument Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA (v nadaljnjem besedilu: memorandum z dne 14. septembra 2010), ki je vključeval kratek opis načrta prestrukturiranja BPN in glavne elemente postopka privatizacije.
(11)
Potem ko je Komisija ugotovila, da memorandum z dne 14. septembra 2010 še vedno ne vključuje vseh informacij, je z dopisom z dne 29. septembra 2010 od portugalskih organov zahtevala dodatne informacije. Portugalski organi so z elektronsko pošto z dne 15. novembra 2010 zahtevali podaljšanje roka za odgovor, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 18. novembra 2010. Portugalski organi so dodatna pojasnila predložili z dopisom z dne 26. novembra 2010 in elektronsko pošto z dne 25. januarja 2011.
(12)
Komisija je 16. februarja 2011 zahtevala pojasnila o več vprašanjih in dodatne podatke. Portugalski organi so odgovorili 16. marca 2011.
(13)
Komisija se je v okviru srečanj, ki so potekala, preden je bil 17. maja 2011 podpisan memorandum o soglasju med Portugalsko na eni strani ter Mednarodnim denarnim skladom, Evropsko centralno banko in Evropsko komisijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju) (3), 27. aprila 2011 sestala z upravo BPN. V memorandumu o soglasju je bila predvidena prodaja BPN do konca julija 2011. Zato je Komisija 20. maja 2011 poslala zahteve po informacijah o prestrukturiranju banke in načrtovanem postopku prodaje. Ker portugalski organi niso odgovorili, je Komisija 8. julija 2011 poslala opomin in dodatno zahtevo po informacijah, ki je temeljila na tiskovnih poročilih, v skladu s katerimi naj bi BPN prejela dodatna državna sredstva v obliki državnega poroštva. Portugalski organi so pregled postopka privatizacije predložili 5. avgusta 2011.
(14)
Komisija se je 10. avgusta 2011 sestala s portugalskimi organi. Ti so Komisiji na tem srečanju in nato tudi 28. avgusta 2011 predložili dodatne informacije. Komisija je še dodatne informacije prejela 14. septembra in 14. oktobra 2011.
(15)
Komisija je s sklepom z dne 24. oktobra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 24. oktobra 2011) pod številko zadeve SA.26909 začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe glede domnevne pomoči, dodeljene BPN in banki Banco BIC Português S. A. (v nadaljnjem besedilu: BIC) (4).
(16)
Sklep z dne 24. oktobra 2011 je bil objavljen 20. decembra 2011. V enomesečnem roku Komisija ni prejela pripomb tretjih oseb.
(17)
Portugalska je 9. decembra 2011 Komisiji predložila okvirni sporazum, ki so ga isti dan podpisali BIC in portugalski organi (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum).
(18)
Portugalska je 20. januarja 2012 odgovorila na ugotovitve iz sklepa z dne 24. oktobra 2011. Portugalski organi so istega dne predložili tudi dodatne informacije, vključno z novim načrtom prestrukturiranja BPN (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz januarja 2012) in odgovori na dodatna vprašanja, ki jih je v zvezi z okvirnim sporazumom Komisija predložila 21. decembra 2011. Navedene informacije so bile 3. februarja 2012 dopolnjene s poslovnim načrtom in načrtom za doseganje rentabilnosti, ki ju je pripravil BIC in ki se v tem sklepu štejeta kot sestavni del načrta prestrukturiranja iz januarja 2012. Portugalski organi so 10., 17. in 23. februarja 2012 kot odgovor na dodatna vprašanja, ki jih je Komisija nanje naslovila 8., 14. in 17. februarja 2012, predložili dodatne informacije. Portugalska je 16. marca 2012 Komisiji predložila več zavez.
(19)
Med postopkom je bilo med Portugalsko, BPN in Komisijo izmenjanih veliko informacij ter organiziranih več telekonferenc in srečanj.
2. Opis upravičencev in ukrepov
2.1 Upravičenec in njegove težave
(20)
BPN je finančna institucija s sedežem na Portugalskem, ki opravlja različne bančne storitve. Nacionalizirana je bila 11. novembra 2008, ko je bila organizirana v mrežo 213 podružnic (od tega 4 v Franciji) in je imela približno 2 200 zaposlenih, njena bilančna vsota pa je znašala 6,6 milijarde EUR, kar pomeni približno 2 % bilančne vsote portugalskega sektorja bančnega poslovanja s prebivalstvom.
(21)
Po navedbah portugalskih organov (5) je imela BPN od poletja 2008 likvidnostne težave, pri čemer ji je bonitetna agencija Moody’s 18. julija 2008 znižala bonitetno oceno z Baa1 na Baa3 (6). Medtem ko je bilo konec avgusta likvidnostno stanje BPN pozitivno, saj je imela likvidnostni presežek v višini 316 milijonov EUR, se je njeno likvidnostno stanje do 22. oktobra 2008 znatno poslabšalo, saj je njen likvidnostni primanjkljaj znašal 831 milijonov EUR, pri čemer je njeno stanje na depozitnem računu pri Banki Portugalske (v nadaljnjem besedilu: BdP) bistveno odstopalo od povprečnega stanja, ki bi ga morala ohranjati v skladu z zakonskimi omejitvami. Tako je bilo oktobra 2008 sprejetih več pobud za odpravo trenutnih likvidnostnih težav banke in preprečitev neplačil, zlasti z zagotovitvijo posebne likvidnostne pomoči v obliki posojil in drugimi ukrepi, ki sta jih sprejeli BdP in CGD, ki je v državni lasti (7).
(22)
Glede na obseg izgub, ki jih je ustvarila BPN, so portugalski organi menili, da nadaljnja likvidnostna podpora zaradi „velikega tveganja, ki bi mu lahko bili [BdP in CGD] izpostavljeni“, ni izvedljiva (8). Delničarji BPN so predložili načrt, vendar ga je vlada na podlagi mnenja, ki ga je 30. oktobra 2008 izdala BdP, ocenila kot neizvedljivega. Ker BPN zaradi visoke stopnje oslabitev (9) ni več izpolnjevala zahtev glede plačilne sposobnosti, je vlada parlamentu predlagala nacionalizacijo BPN brez nadomestila vrednosti (10). Predlog je bil potrjen 11. novembra 2008 z zakonom o nacionalizaciji.
(23)
Po navedbah portugalskih organov so bile oslabitve posledica nepravilnosti in nezakonitih praks, ki jih je odkrila BdP in so bile ugotovljene pri zunanji reviziji, izvedeni junija 2008, pri čemer so bile v poznejšem poročilu BdP iz leta 2009 opisane kot „goljufivo ravnanje, ki se je stalno in namerno izvajalo na najvišji vodstveni ravni skupine“ (11). Zaradi teh praks so bile uvedene preiskave, začetih je bilo več upravnih postopkov za ugotavljanje kršitev (processos de contra-ordenação) in vložena je bila pritožba na državnem tožilstvu.
(24)
V skladu z zakonom o nacionalizaciji so bile banki CGD dodeljene naloge glede upravljanja BPN, imenovanja članov uprave BPN in določitve ciljev upravljanja BPN v 60 dneh od nacionalizacije. Poleg tega zakon o nacionalizaciji določa, da se za vse ukrepe v zvezi s posojili ali likvidnostno pomočjo, ki jih sprejme CGD „v korist BPN v okviru nacionalizacije ali namesto države, […] dodeli državno poroštvo“ (12).
2.2 Ukrepi finančne pomoči pred nacionalizacijo
(25)
Za BPN je bilo že pred nacionalizacijo novembra 2008 sprejetih več ukrepov finančne pomoči, ki so jih portugalski organi opisali kot „posebne ukrepe likvidnostne podpore“ (13). Portugalski organi so 17. februarja 2010 Komisiji sporočili, da je BPN do 30. oktobra 2008 prejela posebno likvidnostno pomoč CGD in BdP v skupnem znesku 501,6 milijona EUR, pri čemer je ta pomoč vključevala štiri posojila v skupnem znesku 315 milijonov EUR (14), ki jih je za BPN odobrila CGD, in nujno likvidnostno pomoč v znesku 186,6 milijona EUR (15), ki jo je oktobra 2008 zagotovila BdP.
(26)
Medtem ko je BdP prejela poplačilo po nacionalizaciji, so bila vsa štiri posojila, ki jih je odobrila CGD, poplačana šele 9. marca 2009, ko je BPN izdala prvi komercialni zapis.
2.3 Ukrepi finančne pomoči po nacionalizaciji
(27)
BPN je marca 2009 izdala komercialni zapis z zajamčenim vpisom CGD in državnim poroštvom v skupnem znesku 2 milijard EUR. Komisija je bila o teh državnih poroštvih obveščena šele 14. avgusta 2009.
(28)
Poleg tega so portugalski organi v dopisu z dne 17. februarja 2010 navedli, da je bil 27. oktobra 2009 CGD odobren vpis dodatnih komercialnih zapisov z državnim poroštvom v znesku 1 milijarde EUR. Komisija je bila nato z elektronsko pošto z dne 14. junija 2010 obveščena, da se je skupni znesek državnega poroštva za komercialne zapise, ki jih je izdala BPN in vpisala CGD, povečal na 4 milijarde EUR, ker je bila aprila 2010 organizirana tretja izdaja komercialnih zapisov BPN, pri čemer jo je CGD vpisala v znesku 1 milijarde EUR.
(29)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je BPN od nacionalizacije, ki je bila izvedena novembra 2008, do junija 2011 stalno uporabljala kredite denarnega trga, ki jih je zagotovila CGD. Dolg BPN banki CGD v skladu z navedenimi kratkoročnimi instrumenti je 28. februarja 2009 znašal že približno 2,2 milijarde EUR. Po podatkih portugalskih organov so se navedeni zneski zmanjšali z izdajo komercialnega zapisa iz uvodnih izjav (27) in (28) (16).
(30)
Izpostavljenost BPN do CGD iz naslova instrumentov denarnega trga je do junija 2011 znašala približno 1 milijardo EUR. Čeprav se je financiranje izvajalo dnevno, je bilo po navedbah portugalskih organov to izvajanje strukturne oblike in z daljšimi obdobji (17), nadomeščeno pa je bilo tudi s četrto in zadnjo izdajo komercialnih zapisov, ki je bila izvedena junija 2011, pri čemer sta bili organizirani dve izdaji po 500 milijonov EUR.
(31)
Po podatkih, ki so jih 3. februarja 2012 predložili portugalski organi, je preostali dolg BPN do banke CGD (razen izdaj komercialnih zapisov) 31. decembra 2011 znašal 433,7 milijona EUR, 31. januarja 2012 pa 232 milijonov EUR.
Preglednica 1
Pregled likvidnostnih sredstev, ki jih je BPN prejela od CGD, na dan 31. decembra 2011
Z izrecnim državnim poroštvom
Posojila CGD
(brez izrecnega državnega poroštva)
Skupaj
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Pravni subjekti s posebnim namenom (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Skupaj
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Vir: portugalski organi.
(32)
Opozoriti je treba, da morajo biti v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji vse kreditne linije ali bančne kreditne linije, ki jih CGD zagotovi banki BPN v okviru nacionalizacije, zavarovane s poroštvom portugalske države.
(33)
Zato je jasno, da je bilo za vse zneske iz preglednice 1 zagotovljeno državno poroštvo v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji in da zanje veljajo različne odredbe, ki jih je izdal državni sekretar za zakladnico in finance. Za plačilo državnega poroštva je bila določena stopnja 0,2 % na leto.
2.4 Prestrukturiranje BPN
(34)
Prvotni načrt prestrukturiranja z dne 13. septembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz leta 2010) so portugalski organi predložili Komisiji 16. septembra 2010.
(35)
V navedenem načrtu so portugalski organi pojasnili namero, da bi BPN razdelili na dobro banko in slabo banko ter nato poskusili dobro banko prodati.
(36)
Država je načrtovala izvedbo odprtega razpisnega postopka, v katerem bi prodala „dobro banko“, tj. BPN S.A., ki naj bi ostala izključno banka za poslovanje s prebivalstvom. Navedeni postopek je temeljil na pozivu k prijavi interesa, pri čemer so njegovo specifikacijo (Caderno de Encargos) portugalski organi potrdili 16. avgusta 2010 (19).
(37)
V načrtu prestrukturiranja iz leta 2010 je bilo predvideno, da je več sredstev in obveznosti BPN izključenih iz ponovne privatizacije ter da se prenesejo na tri nove pravne subjekte s posebnim namenom, in sicer na Parvalorem, Parups in Parparticipadas. Ti pravni subjekti s posebnim namenom bi na začetku ostali znotraj BPN, po prodaji pa bi se prenesli na državo. Posojila in krediti bi se prenesli na Parvalorem, nepremičnine in investicijski skladi na Parups, odvisne družbe pa na Parparticipadas. Portugalski organi so ocenili, da bodo na pravne subjekte s posebnim namenom prenesena sredstva v skupnem znesku 3 885 milijonov EUR, pri čemer bo na Parvalorem prenesenih 2 507 milijonov EUR, na Parups 1 228 milijonov EUR, na Parparticipadas pa 150 milijonov EUR.
(38)
Posojila naj bi se prenesla po nominalni vrednosti, enote skladov, vrednostni papirji in nepremičnine po nakupni ceni, podjetja v lasti BPN pa po knjigovodski vrednosti. Portugalski organi so ocenili, da so celotne oslabitve decembra 2010 znašale skupaj 1 798 milijonov EUR, pri čemer so bile porazdeljene na naslednji način: i) posojila: 1 474 milijonov EUR, ii) nepremičnine: 16 milijonov EUR, iii) enote skladov: 247 milijonov EUR in iv) vrednostni papirji: 61 milijonov EUR. Po informacijah, ki so jih 20. januarja 2012 predložili portugalski organi, so bila ta sredstva 23. in 30. decembra 2010 prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom (20). Vendar so pravni subjekti s posebnim namenom ostali del BPN do 15. februarja 2012, ko so bili izločeni iz BPN in preneseni na drugo podjetje pod nadzorom države.
(39)
Po navedbah portugalskih organov je prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom temeljil na objektivnih merilih, pri čemer sta bila upoštevana obseg oslabitev in dejstvo, da nekatere dejavnosti BPN po nacionalizaciji niso bile osnovne (potrošniška posojila, investicijsko bančništvo, upravljanje premoženja, upravljanje investicijskih skladov, zavarovalništvo in mednarodno poslovanje). BPN naj bi se ponovno uveljavila izključno kot banka za poslovanje s prebivalstvom z manjšo izpostavljenostjo do negotovosti na področju medbančnih kreditov.
(40)
Pravni subjekti s posebnim namenom so prevzem sredstev financirali z dvema kreditnima linijama v znesku 3 895 milijonov EUR, ki sta vključevali obveznice z državnim poroštvom za 3 100 milijonov EUR, ki jih je pridobila CGD, in posojila CGD z zastavljenim premoženjem v skupni vrednosti 795 milijonov EUR. S prihodki od prodaje sredstev pravnim subjektom s posebnim namenom je lahko BPN odplačala 3 900 milijonov EUR, ki jih je prejela od CGD, tj. 3 600 milijonov EUR od prvotnih 4 milijard EUR za komercialni zapis (kar pomeni, da BPN še vedno ni plačala 400 milijonov EUR za komercialni zapis s poroštvom države) in 300 milijonov EUR za kratkoročna posojila denarnega trga.
(41)
Po prenosu sredstev se je bilančna vsota BPN zmanjšala za približno 30 %.
(42)
Da bi lahko BPN izpolnila zakonske in regulativne zahteve (doseganje 9 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala za leto 2011 (21)) in ker bi bil lastni kapital BPN po prenosu sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom še vedno negativen, bi morala država po informacijah portugalskih organov dokapitalizirati BPN za približno 417 milijonov EUR (22).
(43)
Osnovna cena za BPN (brez sredstev, ki se prenesejo na pravne subjekte s posebnim namenom) v javnem razpisu, ki ga je objavila Portugalska, je bila 171,1 milijona EUR, pri čemer je temeljila na vrednotenju zunanjih svetovalcev, tj. družbe Deloitte ([…] (23) milijonov EUR) in banke Deutsche Bank ([…] milijonov EUR). Nova uprava BPN, ki izhaja iz CGD, je medtem začela postopek prestrukturiranja banke. Stroški poslovanja so se od decembra 2008 do decembra 2010 zmanjšali za [1-10] %; dejavnost BPN je bila omejena, da bi vzpostavili banko, ki bi poslovala izključno na področju komercialnega bančništva za prebivalstvo. Dejavnosti so bile omejene delno zaradi zmanjšanja vlog po nacionalizaciji, delno pa tudi zaradi prenosa sredstev na tri pravne subjekte s posebnim namenom. S temi ukrepi so se leta 2010 izgube s [150-250] milijonov EUR, kolikor so znašale leta 2009, zmanjšale na [50-150] milijonov EUR. Nova uprava je v začetku leta 2009 uvedla […] novih produktov in kampanj, da bi izboljšali ugled banke in povečali obseg njenih produktov. Poleg tega je sprejela ukrepe za izboljšanje sistemov banke za obvladovanje tveganj in notranji nadzor.
(44)
Na prva javna razpisa za privatizacijo se do 30. septembra oziroma 30. novembra 2010 ni odzvala nobena zainteresirana stran.
(45)
Po neuspešnem postopku javnega razpisa je Portugalska januarja 2011 izrazila namero za prestrukturiranje BPN, pri čemer bi banka z imenovanjem novega upravnega odbora, ki ne bi bil odvisen od CGD, postala bolj neodvisna od CGD. Načrtovala je tudi pospešeno operativno sanacijo BPN s ponovno opredelitvijo blagovne znamke banke in njene celostne podobe ter s poostritvijo sanacijskega načrta z zmanjšanjem stroškov in izboljšanjem dinamike poslovanja. Vendar Komisija kljub več zahtevam ni prejela posodobljenega načrta prestrukturiranja.
(46)
Vlada se je v memorandumu o soglasju z dne 17. maja 2011 zavezala, da bo začela nov postopek privatizacije.
(47)
Portugalski organi so se v navedenem memorandumu zavezali, da bodo „pospešeno začeli postopek prodaje banke Banco Português de Negócios (BPN) brez določitve najnižje cene. Zato je bil Evropski komisiji v potrditev v skladu s pravili konkurence predložen nov načrt. Cilj je bil najti kupca najpozneje do konca julija 2011. Za lažjo izvedbo prodaje so bili iz BPN izločeni trije obstoječi pravni subjekti s posebnim namenom, ki vključujejo nedonosna in neključna sredstva, pri čemer bi lahko nanje v pogajanjih z možnimi kupci prenesli še več sredstev. Poleg tega je BPN uvedla dodaten program ukrepov za občutnejše zmanjšanje stroškov, da bi postala bolj zanimiva za vlagatelje. Ko bo oblikovana rešitev, bo terjatve z državnim poroštvom, ki jih ima CGD do BPN, in vse s tem povezane pravne subjekte s posebnim namenom prevzela država v skladu s časovnim razporedom, ki bo takrat opredeljen“ (24).
(48)
Tretji poskus privatizacije se je začel v začetku maja 2011, pri čemer v skladu z memorandumom o soglasju ni bila določena najnižja cena, da bi našli kupca za BPN do 31. julija 2011.
(49)
Izveden je bil javni razpis, v okviru katerega je bil vzpostavljen stik z možnimi zainteresiranimi kupci. Pripravljen je bil tudi pregled naložbenih priložnosti (Investment Opportunity Overview). V skladu s pregledom naložbenih priložnosti so morale zainteresirane strani predložiti ponudbo za do 100 % delnic BPN, vendar so lahko zahtevale, da se iz bilance stanja BPN izključijo dodatna sredstva in obveznosti. Poleg tega so lahko zahtevale scenarije z večjo dokapitalizacijo. Med BPN in možnimi ponudniki je bil podpisan memorandum o postopkovnih pravilih, ki je ponudnikom omogočal dostop do podatkovne sobe, vzpostavljene 15. junija 2011 za obdobje petih tednov.
(50)
Do 20. julija 2011 so bile predložene štiri zavezujoče ponudbe. Te ponudbe sta analizirala upravna odbora CGD in BPN, ki sta svoje mnenje predložila delničarju, tj. državi, do 25. julija 2011.
(51)
Trije od štirih ponudnikov, ki so predložili zavezujoče ponudbe, so bili izločeni. Po navedbah portugalskih organov dva ponudnika (Montepio in Aníbal Ribeiro) nista izpolnjevala zahtev iz memoranduma, ki je bil podpisan z BPN (25). Montepio ni predložil ponudbe za nakup delnic BPN, ampak le za nekatera sredstva in obveznosti, medtem ko Aníbal Ribeiro ni zagotovil zadostnih dokazil o poslovodnih in finančnih zmogljivostih za vodenje banke. Tretja ponudba, ki jo je predložila skupina NEI (26), je izpolnjevala zahteve iz memoranduma, vendar v njej niso bila zagotovljena zadostna dokazila o zmogljivostih za vodenje banke in finančni zmogljivosti za prevzem prihodnjih potreb BPN po kapitalu.
(52)
Na podlagi edine veljavne ponudbe, ki jo je v razpisnem postopku 20. julija 2011 predložila banka BIC (v nadaljnjem besedilu: ponudba BIC z dne 20. julija 2011), se je vlada 31. julija 2011 odločila za nadaljevanje ekskluzivnih pogajanj z BIC.
(53)
Potem ko je BdP banki BIC 9. oktobra 2007 izdala dovoljenje za izvajanje dejavnosti komercialnega bančništva, je BIC to dejavnost na Portugalskem dejansko začela izvajati maja 2008, pri čemer sta bili njeni glavni dejavnosti poslovanje s podjetji in poslovanje s prebivalstvom. Glavni delničar BIC je skupina vlagateljev iz Angole, pomembnejši delničarji pa so tudi portugalski delničarji, kot je Amorim Projectos SGPS, SA (s 25-odstotnim deležem). Prihodki banke BIC so decembra 2010 znašali 389 milijonov EUR, njena bilančna vsota pa 1 milijardo EUR, pri čemer je 31. marca 2011 BIC imela 32 milijonov EUR kapitala in 7 podružnic. Po podatkih, ki jih je predložila Portugalska, je tržni delež BIC na tržnih segmentih, na katerih posluje, manjši od 1 % (27).
(54)
Po podatkih, ki so jih predložili portugalski organi, so se pogajanja z BIC po ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 (28) končala, ko je bil 9. decembra 2011 podpisan okvirni sporazum o prodaji banke BPN banki BIC (29).
(55)
V ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 so bili določeni le splošni pogoji, pri čemer so bile opredeljene naslednje točke:
i.
državna dokapitalizacija, da BPN doseže [9-18]-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala in dodatnih [100-300] milijonov EUR;
ii.
izločitev dela posojil, ki jih izbere BIC, da se doseže [110-150]-odstotno razmerje med posojili in vlogami;
iii.
prenos vseh nedonosnih posojil nad pragom približno […] milijonov EUR (ocenjena stopnja rezervacij za posojila v BPN) iz BPN;
iv.
pravica banke BIC do izločitve dodatnih sredstev in obveznosti (npr. posojil kreditnim institucijam, finančnih naložb, nepremičninskih sredstev, nekaterih rezervacij, drugih sredstev in drugih obveznosti), ki ne spadajo na področje običajnega poslovanja BPN, iz bilance stanja BPN;
v.
prenos vlog, ki ne zagotavljajo tržnih pogojev, po izbiri BIC iz BPN;
vi.
odobritev denarne linije banki BIC s strani CGD v znesku do [150-650] milijonov EUR za obdobje […] let, pri čemer je obrestna mera […]-mesečni EURIBOR. Navedeni znesek se poveča, če se vloge zmanjšajo na raven, nižjo od […] milijard EUR;
vii.
ohranitev 500 do 600 delovnih mest v BPN (od približno 1 600 delovnih mest) in 160-170 podružnic v objektih, ki so v lasti banke ali je zanje sklenjena zakupna pogodba z veljavnostjo do 12 mesecev;
viii.
prenos stroškov sodnih postopkov na državo in
ix.
kupnina 30 milijonov EUR, ki jo plača BIC.
(56)
Na podlagi pogajanj, ki so trajala približno pet mesecev, je v okvirnem sporazumu določeno:
i.
državna dokapitalizacija, da se dosežeta najnižja stopnja kapitala in dodatna stopnja, ki jo zahteva BIC (BIC je zahtevala končno stopnjo kapitala v znesku [200-400] milijonov EUR po predlaganih popravkih bilance stanja) (30);
ii.
izločitev dela posojil BPN poleg posojil, ki so bila 30. decembra 2010 že prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom (31). Z izločitvijo dodatnih posojil bi lahko dosegli [110-150]-odstotno razmerje med posojili in vlogami. Navedeno razmerje [110-150] % je bilo določeno v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011;
iii.
pravica banke BIC do izločitve dodatnih sredstev in obveznosti (npr. posojil kreditnim institucijam, finančnih naložb, nepremičninskih sredstev, nekaterih rezervacij, drugih sredstev in drugih obveznosti) iz bilance stanja;
iv.
pravica banke BIC do ponovne prodaje posojil, ki so nedonosna najmanj […] dni (do največ […] nominalne vrednosti skupnega portfelja posojil, ki ga izbere BIC, po nadomestilu z obstoječimi vlogami) in katerih znesek presega stopnjo rezervacij ([…] milijonov EUR (32)) v […] mesecih (33);
v.
pravica banke BIC do prenosa vlog, katerih cena presega ustrezno referenčno stopnjo (34) za najmanj […] bazičnih točk, ali do razlike plačila, ki jo prejme od države (35);
vi.
pravica banke BIC, da pred sklenitvijo zahteva prenos drugih sredstev in obveznosti BPN, kot so posojila kreditnim institucijam, stvarno premoženje, finančne naložbe itd.;
vii.
odobritev denarne linije banki BIC s strani CGD do leta [ 2013] v znesku do [150-350] milijonov EUR, pri čemer je obrestna mera […]-mesečni EURIBOR (36) s pribitkom […] bazičnih točk. Ta denarna linija bo na voljo, če se vloge BPN zmanjšajo na raven, nižjo od […] milijard EUR;
viii.
ohranitev kreditne linije CGD v znesku [150-500] milijonov EUR do leta [ 2013] za trenutni program komercialnih zapisov z državnim poroštvom za tri leta, vendar z zavezo CGD, da ne bo zahtevala poplačila posojila pred […];
ix.
ohranitev približno polovice delovnih mest BPN (vsaj 750 od približno 1 600 delovnih mest). Država bo krila skupne stroške zaprtja podružnic, ki jih BIC ne bo prevzela, in stroške plačila nadomestil odpuščenim delavcem ali delavcem, ki so prerazporejeni na drug kraj zaposlitve;
x.
prenos stroškov, povezanih s tveganjem sodnih postopkov, na državo;
xi.
kupnina 40 milijonov EUR, ki jo plača BIC;
xii.
cenovna klavzula o delitvi 20-odstotnega neto dobička (po obračunu davka) od prihodkov, ki jih bo BPN ustvarila v naslednjih petih letih, z državo, kadar prihodki kumulativno presegajo 60 milijonov EUR;
xiii.
zaveza BIC, da delničarjem pet let ne bo izplačala dividend ali drugih enakovrednih prejemkov v zvezi z BPN.
(57)
V skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 bo združeni subjekt, ki nastane s prodajo BPN banki BIC (v nadaljnjem besedilu: združeni subjekt), z dobičkom posloval po […] letih, če se upoštevata osnovni scenarij in tudi manj ugoden scenarij. Zato je ocenjeno, da se bo delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta z [10-15] % skupne tveganju prilagojene aktive združenega subjekta po prvem letu zmanjšal na […] % po petem letu. Predvideno zmanjšanje bo posledica negativnih rezultatov v prvih letih zaradi prestrukturiranja, ki ga bo izvedla BIC, in okrepljene dejavnosti banke, ki se bo povečala, da bi z večjim obsegom posojil gospodarstvu zagotovili njeno ponovno doseganje rentabilnosti. Prestrukturiranje bo vključevalo naložbe v bančne poslovalnice in podobo banke, v povezovanje procesov, postopkov in organizacijo ter v informacijsko tehnologijo. Donosnost lastniškega kapitala se bo z -[1-5] % v letu 1 predvidoma povečala na +[1-5] % v letu 5, medtem ko se bo donosnost celotnih sredstev z -[0-2] % v letu 1 predvidoma povečala na +[0-2] % v letu 5.
(58)
Po manj ugodnem scenariju, ki predvideva višjo stopnjo nedonosnih posojil in višje stroške financiranja, se bo delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala z [10-15] %, kolikor je znašal konec leta 1, v letu 5 predvidoma zmanjšal na [8-12] %.
(59)
Portugalska država je 15. februarja 2012 vložila v BPN kapital v znesku 600 milijonov EUR (37).
3. Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave
(60)
Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila dvom, ali:
-
je banka BPN kot združeni subjekt, povezan v strukturo kupca, rentabilna;
-
je pomoč, dodeljena banki BPN, omejena na najmanjšo potrebno pomoč in je prodaja banki BIC v primerjavi s scenarijem likvidacije najcenejša možnost;
-
so ukrepi, ki omejujejo izkrivljanje konkurence, zadostni, in ali
-
postopek prodaje vključuje pomoč kupcu.
4. Pripombe zainteresiranih strani
(61)
Komisija ni prejela pripomb tretjih strani.
5. Stališče portugalske države
5.1 Stališče portugalske države o sklepu z dne 24. oktobra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka)
(62)
Portugalski organi so navedli, da načrt prestrukturiranja iz januarja 2012 izpolnjuje zahteve iz sporočila o prestrukturiranju. Poleg navedenega načrta so portugalski organi z dopisom z dne 20. januarja 2012 predložili več ugotovitev o sklepu z dne 24. oktobra 2011.
(63)
Portugalski organi menijo, da tri vrste ukrepov v korist BPN ne pomenijo državne pomoči.
(64)
Prvič, Portugalska je navedla, da ukrepi podpore, ki so bili odobreni BPN pred nacionalizacijo, tj. nujna likvidnostna pomoč in štiri posojila, ki jih je CGD odobrila oktobra 2008, ne pomenijo državne pomoči. Po njenem mnenju je BdP nujno likvidnostno pomoč dodelila neodvisno, pri čemer so bile določene zamudne obresti, BPN pa je zagotovila zavarovanje s premoženjem. Posojila CGD iz oktobra 2008 so bila odobrena po tržnih pogojih s konkurenčno obrestno mero in ustreznim poroštvom, zato BPN z njimi ni pridobila gospodarske prednosti.
(65)
Drugič, Portugalska zanika, da je financiranje, ki ga je CGD odobrila banki BPN po njeni nacionalizaciji (posli medbančnega denarnega trga in prevzem izdaje komercialnega zapisa s strani CGD), pomenilo državno pomoč. Portugalska meni, da so bili to komercialni posli, katerih roki in pogoji so enakovredni primerljivim poslom, ki jih izvajajo preudarni vlagatelji v tržnem gospodarstvu. Zato BPN z njimi ni pridobila gospodarske prednosti.
(66)
Poleg tega portugalski organi menijo, da banki BIC kot kupcu banke BPN ni bila dodeljena državna pomoč. Po mnenju portugalskih organov je bil postopek prodaje pregleden, objektiven in nediskriminacijski. Predlog BIC je bil v ekonomskem smislu na splošno najugodnejši, zato je treba šteti, da izraža tržno ceno. V okvirnem sporazumu, podpisanem 9. decembra 2011, so večinoma upoštevani pogoji iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011. Poleg tega portugalski organi ne glede na negativno prodajno ceno menijo, da bi morala država v primeru edine druge možne rešitve, ki ne bi vključevala prodaje, (tj. v primeru likvidacije BPN) prevzeti večjo finančno obremenitev, kar bi ogrozilo stabilnost nacionalnega finančnega sistema.
(67)
Hkrati Portugalska priznava, da nekateri ukrepi, ki so bili odobreni BPN, pomenijo državno pomoč. Ti ukrepi so državno poroštvo za komercialni zapis, ki ga je izdala BPN, prenos nekaterih sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, ki je bil izveden leta 2010, dokapitalizacija BPN, ki je bila zaradi prodaje izvedena 15. februarja 2012, in nekateri ukrepi, odobreni v zvezi z načrtovano prodajo banki BIC (na primer državno poroštvo za program komercialnih zapisov, ki se bo izvajal po prodaji).
(68)
Poleg tega Portugalska meni, da so vsi ukrepi, ki pomenijo državno pomoč, združljivi z zakonodajo EU, ker so v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe namenjeni odpravljanju resne motnje v portugalskem gospodarstvu.
(69)
Po navedbah Portugalske načrt prestrukturiranja iz januarja 2012 omogoča, da BPN brez dodatne pomoči ponovno doseže dolgoročno rentabilnost. Prvič, država je prestrukturirala BPN z izločitvijo sredstev in prenosom nekaterih sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, z zmanjšanjem njene prisotnosti na trgu za več kot 50 % in prenehanjem dejavnosti, ki za banko, ki posluje s prebivalstvom, niso bile osnovne, ter z različnimi ukrepi za obvladovanje tveganja in preudarno poslovno politiko. Drugič, po projekcijah BIC in v skladu z načrtom prestrukturiranja bi moral združeni subjekt po vključitvi BPN v strukturo BIC začeti dosegati pozitivne rezultate […], če se upoštevata osnovni scenarij in tudi manj ugoden scenarij. Tretjič, negativna prodajna cena je sprejemljiva, ker je likvidacija za državo dražja in bi ogrozila finančno stabilnost.
(70)
Portugalska meni, da so sprejeti ukrepi omejeni na najmanjšo potrebno raven, ki zagotavlja stabilnost portugalskega finančnega sektorja in omogoča ponovno doseganje rentabilnosti BPN.
(71)
Poleg tega Portugalska meni, da je bil scenarij prodaje edina možnost poleg dražjega scenarija likvidacije. Z drugimi možnostmi (vključitvijo v strukturo CGD in samostojnim prestrukturiranjem) ne bi ustvarili dovolj sredstev po neto sedanji vrednosti za povrnitev začetne naložbe, ki bi bila potrebna. Portugalska ocenjuje, da stroški prodaje banki BIC znašajo od približno […] milijonov EUR do […] milijonov EUR (brez možnega učinka nekaterih prihodnjih nepredvidenih odhodkov, ki po mnenju Portugalske ne bodo realizirani) in so nižji od stroškov likvidacije, ki bi nastali v skladu z različnimi scenariji.
(72)
Poleg tega je bila po navedbah Portugalske likvidnostna pomoč, odobrena BPN v obliki poroštva za izdajo komercialnega zapisa BPN po nacionalizaciji, nujna, da bi zagotovili neprekinjeno poslovanje banke med prestrukturiranjem.
(73)
V zvezi z izbiro sredstev, prenesenih na pravne subjekte s posebnim namenom, Portugalska meni, da so bila pri tem uporabljena objektivna merila ter upoštevan cilj spodbuditi dolgoročno rentabilnost BPN in privabiti možne zainteresirane kupce k sodelovanju v postopku ponovne privatizacije. Poleg tega je Portugalska navedla, da so dodatni prenosi sredstev v okviru prodaje banki BIC ustrezni za zagotovitev prihodnje rentabilnosti BPN in omejeni na najmanjšo potrebno raven, ki omogoča prodajo.
(74)
Portugalska je navedla, da naj bi se s povečanjem kapitala BPN, ki je bilo izvedeno 15. februarja 2012, preprečil kapitalski primanjkljaj BPN v obdobju, ki ga zajema načrt prestrukturiranja iz januarja 2012. V skladu s projekcijami iz načrta za navadni lastniški temeljni kapital se bo njegov delež leta 2016 po osnovnem scenariju predvidoma zmanjšal na [10-15] %, po manj ugodnem scenariju pa na [8-12] %, pri čemer konec leta 2012 začne veljati najnižja obvezna stopnja 10 %. Portugalska je navedla tudi, da so prodajni pogoji, ki jih je ponudila BIC v odprtem in preglednem postopku prodaje brez najnižje cene, najnujnejši za zagotovitev prihodnje rentabilnosti BPN, ker bi bila likvidacija dražja za državo in bi lahko ogrozila finančno stabilnost.
(75)
Poleg tega Portugalska meni, da so si ali si bodo nekdanji delničarji BPN in banka BPN ustrezno delili stroške postopka prestrukturiranja, kar zagotavlja primerno porazdelitev bremena. Nekdanji delničarji BPN niso prejeli nadomestila zaradi nacionalizacije in so izgubili celoten kapital, ki so ga vložili v banko.
(76)
Vendar po mnenju Portugalske ni primerno zahtevati, da so v porazdelitev bremena vključeni komitenti, ki so prispevali k nastanku podrejenega dolga BPN, če se upoštevajo posebne okoliščine pri prodaji navedenih instrumentov […]. V nekaterih primerih BPN v skladu s tehničnimi specifikacijami produktov ne more zavrniti plačila obresti komitentom za nadomestilo kapitala.
(77)
Po navedbah Portugalske je k postopku prestrukturiranja znatno prispevala tudi BPN, saj je bila po nacionalizaciji zamenjana njena uprava, bistveno sta bili spremenjeni njeni poslovna politika in politika obvladovanja tveganja, poleg tega pa se bo obseg njenega poslovanja zmanjšal za več kot 50 %.
(78)
Portugalska priznava, da je knjigovodska vrednost, po kateri je bil izveden prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, presegala realno ekonomsko vrednost sredstev in da država pri prenosu ni prejela plačila. Vendar Portugalska meni, da je prispevek BPN zagotovljen z nacionalizacijo brez nadomestila vrednosti, po kateri je bilo izvedeno temeljito prestrukturiranje. Portugalska je navedla, da bi bila kakršna koli prednost, ki bi jo lahko BPN pridobila zaradi izločitve sredstev in njihovega prenosa na pravne subjekte s posebnim namenom, delno izravnana z najvišjo možno ceno ponovne privatizacije banke. Poleg tega Portugalska meni, da je plačilo za državno poroštvo ustrezno. Čeprav je plačilo nižje (0,2 % na leto) od zahtevanega plačila za državna poroštva (38), bi bili vsi morebitni dodatni prihodki BPN (ali kakršni koli nerealizirani odhodki) med postopkom prestrukturiranja ugodni za državo, ki ima zdaj v lasti vse delnice BPN.
(79)
V zvezi s povečanjem kapitala BPN, ki je bilo izvedeno 15. februarja 2012, je Portugalska dodala, da se s tem ne bo spremenila struktura delničarjev BPN in da bo kapitalski vložek vsaj delno povrnjen s prodajo BPN, saj so bili s tem preprečeni še višji stroški, ki bi nastali z likvidacijo.
(80)
Poleg tega Portugalska meni, da ukrepi, ki jih je sprejela ali jih bo sprejela država, ne izkrivljajo konkurence. Portugalska opozarja, da bo tržni delež združenega subjekta manjši od 1 % ([0-1]-odstotni tržni delež v bančnem sektorju, tj. 14. mesto glede posojil komitentom in 15. mesto glede vlog). Ukrepi verjetno ne bodo negativno vplivali niti na vstop tujih bank na domači trg, kar dokazuje tudi dejstvo, da je BIC v lasti angolske finančne skupine. Po mnenju Portugalske tudi ni moralnega tveganja, ker je banka nacionalizirana in njena uprava odstavljena, ker njeni delničarji niso prejeli nadomestila in je bila banka temeljito prestrukturirana.
(81)
Poleg tega Portugalska meni, da je veliko ukrepov, ki so bili sprejeti v postopku, ustreznih in zadostnih za omejitev kakršnega koli izkrivljanja konkurence. BPN je zmanjšala svojo prisotnost na trgu pred nacionalizacijo (9. največja banka na Portugalskem s tržnimi deleži od [1-5] % do [1-5] % na posameznih trgih), bila je prestrukturirana, njena prisotnost na trgu se je zmanjšala za več kot 50 % in ponovno se je usmerila zlasti v poslovanje s prebivalstvom. Nacionalizacija ni vključevala nadomestila nekdanjim delničarjem, po njej pa sta bili spremenjeni poslovna strategija in politika obvladovanja tveganja BPN.
(82)
Poleg tega je bil po mnenju portugalskih organov postopek prodaje BPN odprt in pregleden. Za BIC velja tudi prepoved izplačila dividend do leta 2016, kar zagotavlja, da bo finančna pomoč, dodeljena BPN, uporabljena za zagotovitev dolgoročne rentabilnosti banke. Sporazum o delitvi dobička med državo in BIC, če bodo rezultati presegali znesek […] milijonov EUR, omogoča državi povrnitev dela stroškov zaradi prestrukturiranja banke. Zaveza BIC, da se v poslovni komunikaciji ne bo sklicevala na prejeto državno pomoč, po navedbah portugalskih organov zagotavlja, da se pomoč ne uporablja na način, ki bi negativno vplival na konkurente. Druge možne zaveze iz smernic Komisije o prestrukturiranju bank (na primer spodbujanje odprtosti trga, omejitve tržnega deleža ali odprodaja dodatnih sredstev in dejavnosti) v primeru prestrukturiranja BPN niso ustrezne.
5.2 Zaveze portugalske države
(83)
V zvezi z izvajanjem načrta prestrukturiranja se portugalski organi zavezujejo glede naslednjih točk:
(84)
Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala BPN na dan prodaje banki BIC ne bo presegal [10-18] %.
(85)
Če se banka BIC ali združeni subjekt odloči, da bo po prodaji vrnil posojila državi ali drugemu subjektu pod nadzorom države, vrne državi kapital, povezan z navedenimi posojili, v znesku [10-18] % tveganju prilagojene aktive posojil.
(86)
Banka BIC in združeni subjekt ne smeta prenesti nedonosnih posojil na državo ali drug subjekt pod nadzorom države po letu [ 2013].
(87)
Banka BIC ali združeni subjekt prenese nedonosna posojila na državo ali drug subjekt pod nadzorom države pod pogoji iz uvodne izjave (85) zgoraj le, če je v celoti izčrpal rezervacije, ki so na dan prodaje na voljo na računih BPN.
(88)
Sedanja kreditna linija za [150-500] milijonov EUR iz okvirnega sporazuma, ki je povezana s programom komercialnih zapisov BPN in za katero jamči država, se po […] letih od dneva prodaje ne podaljša.
(89)
Za plačilo bančne kreditne linije v znesku [200-400] milijonov EUR, ki jo CGD odobri banki BIC ali združenemu subjektu, velja najmanj obrestna mera EURIBOR + […] bazičnih točk.
(90)
Portugalska bo do 31. decembra 2016 zahtevala predhodno odobritev Komisije, preden bo CGD ali država banki BIC ali združenemu subjektu po prodaji odobrila kreditne linije ali poroštva.
(91)
Banka BIC in združeni subjekt do 31. decembra 2016 ne bosta izvedla nobenega prevzema podjetja, razen če je skupna bruto kumulativna nakupna cena, ki jo plačata banka BIC in združeni subjekt za vse prevzeme v poslovnem letu, nižja od […] milijonov EUR. Pri izračunu skupne bruto kumulativne nakupne cene katerega koli takšnega prevzema se ne upošteva prevzem ali prenos dolga v zvezi s takšnimi prevzemi.
(92)
Banka BIC, združeni subjekt in Portugalska do 31. decembra 2016 ne bodo uveljavljali nakupnih opcij v zvezi s podrejenim dolgom, ki ga izda BPN pred dnem prodaje.
(93)
Banka BIC ali združeni subjekt se v svojih trženjskih kampanjah in sporočilih za vlagatelje ne bo skliceval na uporabo državne pomoči.
6. Ocena
6.1 Obstoj pomoči
(94)
V skladu s členom 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Glede na to se državni ukrep šteje za državno pomoč, če izpolnjuje naslednja štiri (kumulativna) merila:
-
državna sredstva;
-
selektivno prednost;
-
izkrivljajoč učinek na konkurenco in
-
vpliv na trgovino med državami članicami.
6.1.1. Ukrepi v korist BPN in v zvezi z gospodarsko dejavnostjo po prodaji
6.1.1.1 Ukrepi, odobreni pred nacionalizacijo
(95)
Portugalska meni, da ukrepi, ki so bili odobreni BPN pred nacionalizacijo, ne pomenijo državne pomoči. Ti ukrepi vključujejo nujno likvidnostno pomoč in štiri posojila, ki jih je CGD odobrila pred nacionalizacijo BPN oktobra in novembra 2008.
(96)
Kot so portugalski organi v zvezi z nujno likvidnostno pomočjo opozorili v ugotovitvah o sklepu z dne 24. oktobra 2011, je BdP odločitev o nujni likvidnostni pomoči, odobreni BPN pred nacionalizacijo, sprejela neodvisno, pri čemer so bile določene zamudne obresti in je jamstvo zagotovila BPN, medtem ko državno poroštvo ni bilo dano.
(97)
Ob dodelitvi nujne likvidnostne pomoči (17. in 27. oktobra 2008) odločitev o plačilni sposobnosti in nacionalizaciji BPN še ni bila sprejeta (ti odločitvi sta bili sprejeti šele v začetku novembra 2008). Nujna likvidnostna pomoč ni bila del večjega paketa pomoči, ampak je BdP z njo ponudila likvidnostna sredstva v okviru svojih običajnih dejavnosti.
(98)
Zato Komisija ugotavlja, da nujna likvidnostna pomoč, ki jo je BdP zagotovila BPN, v skladu s sporočilom o bančništvu (39) ne pomeni državne pomoči.
(99)
Komisija v zvezi s posojili, ki jih je odobrila CGD, ugotavlja, da je BPN pred nacionalizacijo prejela posojila CGD v skupni vrednosti 315 milijonov EUR in ne 235 milijonov EUR (40).
(100)
Komisija ugotavlja, da je CGD v popolni lasti države, ki imenuje člane upravnega odbora. Pri ugotavljanju, ali je mogoče posojila pripisati državi, je treba oceniti posamezne okoliščine, v katerih so bila posojila odobrena, in nato opredeliti, ali je CGD ravnala v nasprotju z običajno poslovno prakso. V zvezi s tem so pomembne naslednje ugotovitve.
(101)
Prvič, ob dodelitvi prvih treh posojil oktobra 2008 je bilo že splošno znano, da je BPN v težavah. Po navedbah portugalskih organov je BPN imela likvidnostne težave od poletja 2008, kar dokazujejo velike spremembe na najvišji vodstveni ravni BPN (dve spremembi od začetka leta 2008), revizije BPN, ki jih je junija opravila BdP, in dejstvo, da je bonitetna agencija Moody’s banki BPN 18. julija 2008 znižala bonitetno oceno na Baa3. Poleg tega so bila drugo, tretje in četrto posojilo dodeljena po 22. oktobru 2008, ko je bilo likvidnostno stanje BPN po navedbah Portugalske izredno slabo. Vsak posojilodajalec, ki ravna v skladu z običajno poslovno prakso, bi od BPN pred odobritvijo dodatnega posojila zahteval informacije, potrebne za razumevanje njenega likvidnostnega stanja in zmožnosti odplačevanja posojil, in bi bil tako seznanjen z negotovim finančnim položajem BPN.
(102)
Drugič, zneski posojil so bili glede na trenutno bilanco stanja BPN in njene obveznosti zelo visoki, kar je za CGD pomenilo znatno posamezno izpostavljenost do banke v težavah.
(103)
Tretjič, posojila so bila odobrena oktobra in novembra 2008, tj. kmalu po propadu banke Lehman Brothers, ko so bili medbančni trgi zelo nedostopni ne le za banke v velikih likvidnostnih težavah, ampak tudi za najmočnejše mednarodne finančne institucije.
(104)
Četrtič, Komisija v zvezi s četrtim posojilom ugotavlja, da CGD ni le upravljala BPN v interesu države v skladu s členom 2(7) zakona o nacionalizaciji, ampak je v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji pridobila tudi državno poroštvo za vse kredite in likvidnostna sredstva, ki jih lahko odobri banki BPN v okviru nacionalizacije in „namesto države“.
(105)
Glede na finančne in gospodarske razmere na splošno ter zlasti glede na splošno znane težave BPN je malo verjetno, da bi banki BPN zadevna likvidnostna sredstva zagotovila druga institucija, zato so portugalski organi likvidnostne ukrepe CGD opredelili kot „posebne“ (glej uvodno izjavo (25)).
(106)
Glede na vse navedeno Komisija ugotavlja, da odločitev CGD o odobritvi zadevnih posojil banki BPN pred njeno nacionalizacijo ni bila običajna poslovna odločitev. Šteti je treba, da se lahko ta odločitev pripiše neposredno državi. Zato posojila vključujejo državna sredstva.
(107)
Ker je lahko BPN s posojili pridobila likvidnostna sredstva, ki jih sicer na trgu ne bi mogla pridobiti, je s tem postala likvidna, kar je bilo med drugim potrebno za njeno nadaljnje poslovanje in konkuriranje za posojila in vloge na bančnih trgih, na katerih je poslovala.
(108)
Zato Komisija meni, da je BPN pridobila gospodarsko prednost.
(109)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti izključno v korist BPN.
(110)
Ne glede na navedbo Portugalske, da je bila BPN pred nacionalizacijo šele deveta največja banka v portugalskem bančnem sektorju, so posojila CGD izkrivljala ali bi lahko izkrivljala konkurenco, ker je BPN s tem pridobila prednost pred drugimi konkurenčnimi bankami, saj je prejela likvidnostna sredstva, ki jih sicer na trgu ne bi mogla pridobiti.
(111)
Ob upoštevanju dejstva, da je BPN ob odobritvi posojil poslovala na nacionalni, evropski in mednarodni ravni, med drugim tudi prek svoje francoske odvisne družbe, bi lahko ukrepi prizadeli tudi trgovino med državami članicami.
(112)
Zato Komisija meni, da štiri posojila v skupnem znesku 315 milijonov EUR, ki jih je oktobra in novembra 2008 banki BPN odobrila CGD, pomenijo državno pomoč.
6.1.1.2. Ukrepi, ki so bili odobreni po nacionalizaciji in niso neposredno povezani s prodajo banki BIC
(113)
Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 že ugotovila, da nacionalizacija ne pomeni državne pomoči v korist delničarjev BPN.
(114)
Po nacionalizaciji BPN so bili odobreni naslednji ukrepi, ki niso bili neposredno povezani s prodajo banki BIC:
(a)
državno poroštvo za obveznosti, ki jih je izdala BPN in financirala CGD, vključno z izdajo komercialnega zapisa, ki ga je vpisala CGD, in uporabo kreditov denarnega trga, ki jih je zagotovila CGD;
(b)
prenos sredstev in obveznosti na tri pravne subjekte s posebnim namenom v lasti države.
(115)
Državno poroštvo, ki je bilo po nacionalizaciji odobreno BPN za komercialni zapis, ki ga je izdala BPN (in pravni subjekti s posebnim namenom) in vpisala CGD, je neposredno financirala država članica. Poleg tega so morale biti v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji vse kreditne linije ali bančne kreditne linije, ki jih je CGD zagotovila banki BPN (in pravnim subjektom s posebnim namenom) v okviru nacionalizacije, zavarovane s poroštvom portugalske države. Zato vsa finančna sredstva, ki jih je CGD zagotovila banki BPN (ali pravnim subjektom s posebnim namenom) po nacionalizaciji, nedvomno vključujejo državna sredstva.
(116)
Poleg tega je treba opozoriti, da je finančna sredstva banki BPN ali pravnim subjektom s posebnim namenom po nacionalizaciji zagotovila izključno CGD in da se je njena izpostavljenost postopno povečala, ker so druge obveznosti zapadle, pri čemer jih prvotni posojilodajalci niso obnovili ali niso bile nadomeščene s posojili drugih institucij. Dejstvo, da nadomestni viri financiranja za BPN niso bili na voljo, glede na njene splošno znane finančne težave in negotovo prihodnost ni presenetljivo.
(117)
Z državnimi poroštvi je BPN prejela finančno pomoč, ko zanjo ni bilo drugih možnosti na trgu.
(118)
Z njimi je lahko BPN še naprej poslovala na trgu, konkurirala pri poslih (ne le pri nadaljnjem izvajanju poslov, ampak tudi pri pridobivanju novih poslov) ter izpolnjevala obveznosti do komitentov in drugih udeležencev na trgu.
(119)
Glede na to Komisija ugotavlja, da je BPN z državnimi poroštvi pridobila gospodarsko prednost.
(120)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti v korist točno določenega subjekta, tj. BPN. Poleg tega so bili v zvezi z delom bančne kreditne linije, ki se je izvajala po prodaji, sprejeti tudi v korist združenega subjekta.
(121)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(122)
BPN je lahko z državnimi poroštvi, ki so ji bila odobrena, prejela znatna finančna sredstva, ki na trgu niso bila na voljo in s katerimi je pridobila selektivno prednost. Zaradi državnih poroštev je lahko BPN še naprej poslovala na trgu in opravljala dejavnosti, ne da bi nanjo negativno vplivale pretekle okoliščine. Državna poroštva pomenijo državno pomoč.
(123)
Izločitev nekaterih sredstev iz BPN in njihov prenos na pravne subjekte s posebnim namenom, ki so v popolni lasti države članice, pomeni, da država članica prevzame celotno finančno odgovornost zanje in prevzame vsa tveganja za sredstva v pravnih subjektih s posebnim namenom, pri čemer so lahko vsaj nekatera od njih neizterljiva. Zato ukrep vključuje državna sredstva.
(124)
Komisija meni, da prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo in po knjigovodski vrednosti 3,9 milijarde EUR (pri čemer so oslabitve ocenjene na 1,8 milijarde EUR) pomeni prednost za BPN, ker ni bila zagotovljena predhodna preglednost, ker sredstva niso bila ovrednotena po tržni ceni in ker država pri prenosu ni prejela plačila.
(125)
Komisija meni, da je BPN s prenosom sredstev po knjigovodski vrednosti namesto po tržni vrednosti pridobila gospodarsko prednost pred konkurenti.
(126)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti v korist točno določenega subjekta, tj. BPN.
(127)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
6.1.1.3. Ukrepi, odobreni po nacionalizaciji in povezani s prodajo banki BIC
(128)
Poleg ukrepov, ki so bili za BPN odobreni po nacionalizaciji in niso bili povezani s prodajo banki BIC, so bili odobreni tudi dodatni ukrepi, povezani s prodajo banki BIC. Ti zajemajo:
a)
dokapitalizacijo BPN zaradi prodaje;
b)
prenos dodatnih sredstev in obveznosti iz BPN v zvezi s prodajo;
c)
pravico banke BIC do prenosa nedonosnih posojil na državo po prodaji;
d)
prenos stroškov, povezanih s tveganjem sodnih postopkov, na državo zaradi prodaje in
e)
odobritev bančne kreditne linije CGD združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije v znesku [150-500] milijonov EUR za komercialni zapis po prodaji in s poroštvom države.
(129)
Dokapitalizacija BPN v znesku 600 milijonov EUR je bila izvedena 15. februarja 2012. Navedeni ukrep je zaradi prodaje banki BIC izvedla neposredno država z državnimi sredstvi.
(130)
Z dokapitalizacijo BPN v znesku 600 milijonov EUR, ki je bila izvedena 15. februarja 2012, je bil banki BPN ob prodaji zagotovljen lastniški kapital v znesku [200-400] milijonov EUR. Ta znesek je ob predložitvi ponudbe BIC z dne 20. julija 2011 ustrezal ocenjenemu [10-18]-odstotnemu navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu. To znatno presega regulativno minimalno zahtevo (9 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala konec leta 2011 in 10 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala konec leta 2012) (41).
(131)
Komisija meni, da je BPN s kapitalsko injekcijo pridobila gospodarsko prednost, pri čemer je bila gospodarska prednost zagotovljena tudi gospodarski dejavnosti po prodaji. Prednost temelji na dejstvu, da je bil banki BPN po dokapitalizaciji zagotovljen kapital za izpolnjevanje in preseganje regulativnih zahtev ter da bo takšen kapital na voljo tudi združenemu subjektu. Ta kapital omogoča BPN poslovanje na trgih in zagotavljanje novih kreditov v gospodarskih okoliščinah, v katerih morajo drugi konkurenti zmanjšati finančni vzvod, pri čemer bo to omogočal tudi združenemu subjektu.
(132)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti izključno v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in združenega subjekta, ki bo gospodarsko dejavnost nadaljeval po prodaji.
(133)
Portugalska je navedla, da se je tržni delež BPN po nacionalizaciji zmanjševal in da bo tržni delež združenega subjekta na področju posojil komitentom, vlog komitentov ali bančnih produktov manjši od 1 %, na vseh drugih upoštevnih trgih pa manjši od 2 %. Vendar ukrepi izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco, ker banki BPN in združenemu subjektu po prodaji banki BIC zagotavljajo ugodnejši položaj glede na druge konkurenčne banke. S presežnim kapitalom v združenem subjektu je gospodarska dejavnost zaščitena pred naložbenimi tveganji, ki jih imajo drugi konkurenti. Z njim se povečata tudi verjetnost, da bosta oba upravičenca imela na voljo dodatna likvidnostna sredstva, ter možnost prihodnje širitve BPN in združenega subjekta v gospodarskih okoliščinah, v katerih morajo drugi konkurenti, ki poslujejo na Portugalskem, zmanjšati finančni vzvod.
(134)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(135)
Dokapitalizacija BPN v znesku 600 milijonov EUR, ki je bila izvedena 15. februarja 2012, pomeni državno pomoč.
(136)
Ukrepi, ki so bili odobreni v zvezi s prodajo banki BIC, vključujejo pravico banke BIC, da pred sklenitvijo zahteva prenos drugih sredstev in obveznosti BPN, kot so posojila kreditnim institucijam ali stvarno premoženje in finančne naložbe. Vključujejo tudi pravico banke BIC do prenosa vlog, katerih cena presega ustrezno referenčno stopnjo za […] bazičnih točk, ali do razlike plačila za takšne vloge, ki jo prejme od države.
(137)
Izločitev nekaterih posojil in obveznosti (vključno z vlogami), ki jih izbere BIC, iz BPN neposredno financira država članica. Vse postavke, izločene iz BPN, bodo po knjigovodski vrednosti prenesene na pravne subjekte s posebnim namenom, ki so v popolni lasti države članice, ali pa bo država članica v vsakem primeru kako drugače prevzela finančno odgovornost zanje. S tem bo država članica prevzela finančno obremenitev za upravljanje navedenih sredstev in obveznosti ter njihovo odtujitev. Poleg tega bo morala država članica financirati razliko med ustreznimi obrestmi na vloge in cenovnim pragom, ki presega referenčno stopnjo za […] bazičnih točk.
(138)
Komisija meni, da prenos dodatnih sredstev in obveznosti na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo pomeni prednost za BPN in združeni subjekt, ker ni bila zagotovljena predhodna preglednost, ker sredstva niso bila ovrednotena po tržni ceni in ker država pri prenosu ni prejela plačila.
(139)
Komisija meni, da sta BPN in združeni subjekt s prenosom sredstev po knjigovodski vrednosti namesto po tržni vrednosti pridobila gospodarsko prednost pred konkurenti. BIC bi lahko za ta sredstva zahtevala izločitev v skladu z navedenim pogojem iz okvirnega sporazuma, pri čemer navedena sredstva ne bi bila ovrednotena po tržni vrednosti in država zanje ne bi prejela plačila. Nasprotno bi se v obsegu, v katerem bi se pri tej možnosti zmanjšala tveganju prilagojena aktiva BPN, povečal delež kapitala banke in s tem njena zmogljivost za odobritev novih posojil in poslovanje na trgu. Ta prednost bi se po prodaji prenesla na združeni subjekt.
(140)
Poleg tega je z državnim plačilom razlike med ustreznimi obrestmi na vloge in cenovnim pragom, ki presega referenčno stopnjo za […] bazičnih točk, odpravljen strošek, ki bi ga morala BPN plačati v običajnih okoliščinah, zato je BPN s tem pridobila prednost.
(141)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so bili sprejeti izključno v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in gospodarske dejavnosti, ki se bo nadaljevala po prodaji.
(142)
Ukrepi izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco, ker banki BPN in združenemu subjektu po prodaji banki BIC zagotavljajo ugodnejši položaj glede na druge konkurenčne banke, ker jima v nasprotju z drugimi konkurenti ni treba zmanjšati finančnega vzvoda, hkrati pa lahko odobrita več posojil za gospodarstvo.
(143)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(144)
Prenos dodatnih sredstev in obveznosti (vključno z vlogami) iz bilance stanja BPN na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo pomeni državno pomoč.
(145)
BIC je upravičena do ponovne prodaje posojil, ki so nedonosna najmanj […] dni (do največ […] % nominalne vrednosti skupnega portfelja posojil, ki ga izbere BIC, po nadomestilu z obstoječimi vlogami) in katerih znesek presega stopnjo rezervacij ([…] milijonov EUR), v […] mesecih.
(146)
Pravico banke BIC do izločitve dodatnih sredstev in obveznosti iz bilance stanja po prodaji neposredno financira država članica. Vse postavke, izločene iz BPN, bodo po knjigovodski vrednosti prenesene na pravne subjekte s posebnim namenom, ki so v popolni lasti države članice, ali pa bo država članica v vsakem primeru kako drugače prevzela finančno odgovornost zanje. S tem bo država članica prevzela finančno obremenitev za upravljanje navedenih sredstev ter razpolaganje z njimi.
(147)
Komisija meni, da možnost izločitve nedonosnih posojil po prodaji BPN in združenemu subjektu omogoča, da razširita svojo dejavnost in odobrita več posojil v gospodarskih okoliščinah, v katerih morajo drugi konkurenti, ki poslujejo na Portugalskem, zmanjšati svoj finančni vzvod. Če bi banka ohranila enako stopnjo lastniškega kapitala, bi se delež kapitala banke z izločitvijo nedonosnih posojil in zmanjšanjem tveganju prilagojene aktive povečal. S tem bi se povečala njena zmogljivost za odobritev novih posojil in poslovanje na trgu.
(148)
Prednost pred konkurenti, ki so obremenjeni z oslabitvami zaradi sredstev slabše kakovosti, ki jih morajo absorbirati, s čimer se omeji njihov kapital za nova posojila, bi imel tudi združeni subjekt. Vendar se kapitalska osnova združenega subjekta zaradi takšnih oslabitev in vedno manjše vrednosti portfelja posojil ne bo zmanjšala.
(149)
Če bi BIC nedonosna posojila vrnila državi najpozneje […] po dnevu prodaje, bi se lahko spremenila tudi tveganju prilagojena aktiva banke, s tem pa bi navadni lastniški temeljni kapital presegel [10-18]-odstotno stopnjo iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011. Komisija upošteva s tem povezano zavezo Portugalske, da banka BIC ali združeni subjekt v primeru vračila posojil državi ali drugemu subjektu pod nadzorom države po prodaji državi vrne kapital, povezan z navedenimi posojili, v znesku [10-18] % tveganju prilagojene aktive posojil ter poleg tega prenese nedonosna posojila in vrne državi kapital, povezan z navedenimi posojili, le, če je v celoti izčrpal rezervacije, ki so na dan prodaje na voljo na računih BPN.
(150)
Zadevni ukrep je selektiven, ker je bil sprejet izključno v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in gospodarske dejavnosti, ki se bo nadaljevala po prodaji.
(151)
Ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, ker banki BPN in združenemu subjektu po prodaji banki BIC zagotavlja ugodnejši položaj glede na druge konkurenčne banke, ker jima v nasprotju z drugimi konkurenti ni treba zmanjšati finančnega vzvoda, hkrati pa lahko odobrita več posojil za gospodarstvo.
(152)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(153)
Če ne bi bilo zaveze o vračilu kapitala, povezanega s posojili, bi ukrep banki BPN in združenemu subjektu omogočal, da po prodaji retroaktivno spremenita tveganju prilagojeno aktivo banke. Tako bi se povečala sorazmerna kapitalizacija banke. S tem ukrepom banka torej pridobi prednost, poleg tega ukrep izkrivlja konkurenco z drugimi konkurenti. Ukrep pomeni državno pomoč.
(154)
Prenos tveganj sodnih postopkov banke BPN na državo pomeni obveznost, ki jo prevzame država.
(155)
S prevzemom obveznosti BPN država zagotavlja prednost BPN in združenemu subjektu pred njunimi konkurenti, ki morajo v svoji bilanci stanja sami prevzeti ustrezne obveznosti.
(156)
Zadevni ukrep je selektiven, ker je sprejet izključno v korist točno določenega subjekta (BPN in združenega subjekta, ki nastane po prodaji banki BIC).
(157)
Ukrep je zagotovil razbremenitev kapitala za BPN in združeni subjekt, ko na trgu ni bilo na voljo drugih možnosti in so morali drugi konkurenti takšne obveznosti sami prevzeti v svojih bilancah stanja.
(158)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(159)
Ukrep zagotavlja razbremenitev kapitala in pomeni državno pomoč.
(160)
Odobritev bančne kreditne linije v znesku [150-350] milijonov EUR združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije s strani CGD za banko BPN v znesku [150-500] milijonov EUR za komercialni zapis po prodaji je mogoče pripisati državi, pri čemer se upoštevajo posebne okoliščine, v katerih sta bili izvedeni.
(161)
Prvič, CGD je v popolni lasti države, ki imenuje člane upravnega odbora. Kot je navedeno v uvodni izjavi (100), je bila CGD v skladu z zakonom imenovana za upravljanje BPN in je v skladu s členom 2(9) zakona o nacionalizaciji prejela tudi državno poroštvo za vse kredite in likvidnostna sredstva, ki bi jih odobrila banki BPN v okviru nacionalizacije in „namesto države“. Navedeno poroštvo velja tudi za kreditno linijo v znesku [150-500] milijonov EUR.
(162)
Drugič, CGD odločitve o odobritvi bančne kreditne linije in ohranitvi kreditne linije ni sprejela neodvisno, ampak je pri tem šlo za enega od pogojev prodaje, o katerih so se dogovorili BIC in portugalski organi.
(163)
Zato je mogoče odobritev bančne kreditne linije s strani CGD v znesku [200-400] milijonov EUR združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije s strani CGD v znesku [150-500] milijonov EUR za komercialni zapis po prodaji pripisati neposredno državi članici.
(164)
Ukrepi banki BPN in združenemu subjektu omogočajo preprost in cenovno ugoden dostop do likvidnostnih sredstev.
(165)
V zvezi s kreditno linijo v znesku [200-400] milijonov EUR, ki jo je CGD odobrila banki BIC, Komisija ugotavlja, da bi omilila stanje sredstev združenega subjekta v primeru odliva vlog po prodaji. CGD takšne kreditne linije ni odobrila nobenemu drugemu subjektu, razen združenemu subjektu. Zato je združeni subjekt s kreditno linijo pridobil gospodarsko prednost.
(166)
Prednost pred konkurenti glede dostopa do likvidnostnih sredstev za BPN in združeni subjekt pomeni tudi ohranitev kreditne linije v znesku [150-500] milijonov EUR z državnim poroštvom do […] za trenutni program komercialnih zapisov.
(167)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so sprejeti izključno v korist točno določenega subjekta (BPN in združenega subjekta, ki nastane po prodaji banki BIC).
(168)
Prednost, ki jo pridobita BPN in združeni subjekt po prodaji, izkrivlja konkurenco, zlasti ob upoštevanju sedanjih visokih stroškov zadolževanja na finančnih trgih.
(169)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(170)
Odobritev bančne kreditne linije s strani CGD v znesku [200-400] milijonov EUR združenemu subjektu po prodaji in ohranitev kreditne linije za banko BPN v znesku [150-500] milijonov EUR za komercialni zapis pomenita državno pomoč.
6.1.1.4 Morebitna pomoč kupcu
(171)
V skladu s točko 49 sporočila o bančništvu je treba za zagotovitev, da se pomoč ne zagotovi kupcu finančne institucije, ki jo proda država, upoštevati nekatere zahteve, zlasti da: je postopek prodaje odprt, pregleden, nediskriminacijski in brezpogojen, da prodaja poteka pod tržnimi pogoji ter da država čim bolj poveča prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti.
(172)
V zvezi s prvo zahtevo je ugotovljeno, da se je postopek prodaje začel v obliki odprtega in brezpogojnega javnega razpisa, vendar zavezujoča ponudba, ki jo je predložila BIC, ni bila dokončna v smislu več vsebinskih vidikov predlaganega posla, vključno z dokončnim obsegom sredstev in obveznosti BPN, ki naj bi jih BIC prevzela, ter točnega števila podružnic in števila zaposlenih, ki naj bi jih pridobila. Vsi navedeni vidiki so bili obravnavani v naknadnih dvostranskih pogajanjih med portugalskimi organi in BIC, pri čemer so bili dokončno opredeljeni v okvirnem sporazumu z dne 9. decembra 2011. Točen obseg banke, ki ga BIC prevzame, ni dokončno določen niti v okvirnem sporazumu. V njem zlasti niso določena sredstva in obveznosti, ki jih prevzame BIC, čeprav je izrecno določeno, da bo lastniški kapital BPN ob prodaji znašal [200-400] milijonov EUR. To pomeni, da predmet prodaje banki BIC ni jasno opredeljen niti v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 niti v okvirnem sporazumu, čeprav je v obeh dokumentih določena njegova točna cena.
(173)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da okvirni sporazum ne sme odstopati od pogojev iz zavezujoče ponudbe BIC z dne 20. julija 2011 tako, da bi bile v njem določene dodatne prednosti za BIC in/ali združeni subjekt. Glede na zelo ohlapne pogoje iz zavezujoče ponudbe z dne 20. julija 2011 bi lahko BIC od države zelo verjetno iztržila dodatne ugodnosti, npr. z zmanjšanjem obsega sredstev in obveznosti, ki jih dejansko prevzame. S takšnimi dodatnimi ugodnostmi bi delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala presegel stopnjo iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011, ne da bi bili pri tem kršeni prodajni pogoji.
(174)
Zato Komisija podpira zavezo Portugalske o omejitvi stopnje kapitalizacije BPN na dan prodaje na [10-18] % navadnega lastniškega temeljnega kapitala, kot je navedeno v ponudbi BIC. Dodatna zaveza Portugalske, da bo banka BIC vrnila kapital, povezan z nedonosnimi posojili, ki jih bo vrnila državi ali subjektu v državni lasti po prodaji, zagotavlja, da se stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala po prodaji ne bo neupravičeno povečala.
(175)
Kot je ugotovljeno v oddelku 6.1.1.3, vsi ukrepi, povezani s prodajo banki BIC, vključujejo državna sredstva.
(176)
Ker v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 in okvirnem sporazumu ni določen navadni lastniški temeljni kapital BPN (pri čemer je v obeh dokumentih določen le absolutni znesek kapitala v BPN ob prodaji, ne da bi bila upoštevana tveganju prilagojena aktiva banke ali pravica banke BIC do izbire sredstev in obveznosti za prenos na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo), Komisija ugotavlja, da bi lahko delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala BPN presegel stopnjo iz ponudbe. Po informacijah, ki so jih predložili portugalski organi, je v ponudbi BIC z dne 20. julija 2011 določena [10-18]-odstotna stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
(177)
Vendar Komisija ugotavlja, da se je Portugalska zavezala, da bo omejila stopnjo kapitalizacije BPN na dan prodaje na [10-18] % navadnega lastniškega temeljnega kapitala, kot je navedeno v ponudbi BIC. Tako bo lahko država čim bolj povečala prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti. Ta zaveza je pomembna, ker zagotavlja, da BIC ne pridobi prednosti.
(178)
Poleg tega bi lahko BIC z uveljavitvijo pravice do prenosa dodatnih nedonosnih posojil na državo po prodaji dodatno zmanjšala obseg banke in s tem povečala delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta tako, da bi presegal stopnjo iz ponudbe BIC z dne 20. julija 2011. S tem bi BIC pridobila dodatno prednost. Dodatna zaveza Portugalske, da bo banka BIC vrnila kapital, povezan z nedonosnimi posojili, ki jih bo vrnila državi ali subjektu v državni lasti po prodaji, zagotavlja, da se stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala po prodaji ne bo dodatno povečala. Ta dodatna zaveza je potrebna, da se prepreči, da bi BIC pridobila prednost.
(179)
Zadevni ukrepi so selektivni, ker so sprejeti v korist točno določenega subjekta, tj. BPN, in posredno tudi združenega subjekta.
(180)
Glede na položaj BPN v portugalskem finančnem sektorju ter dejstvo, da je konkurenca v finančnem sektorju na ravni Unije zelo velika in da BPN konkurira veliko odvisnim družbam tujih bank na Portugalskem, Komisija meni, da bi lahko kakršna koli prednost, ki izhaja iz državnih sredstev, prizadela trgovino v Uniji in izkrivljala konkurenco v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(181)
Ob upoštevanju zavez Portugalske Komisija ugotavlja, da končni rezultati postopka, vključno z elementi, dogovorjenimi z BIC v okvirnem sporazumu, ne bi spremenili izida javnega razpisa in da BIC v postopku prodaje ni pridobila prednosti.
6.1.2 Določitev zneska pomoči
(182)
V korist BPN in združenega subjekta, ki bo nadaljeval gospodarsko dejavnost BPN, je bilo sprejetih več ukrepov državne pomoči, ki so povzeti v nadaljevanju:
Preglednica 1
Ukrepi pomoči, odobreni BPN in združenemu subjektu
Opis
Znesek (v mio. EUR)
a.
Posojila, ki jih je odobrila CGD pred nacionalizacijo
315
b.
Prenos sredstev v znesku 3,9 milijarde EUR na pravne subjekte s posebnim namenom pred javnim razpisom
med 1 800 in 4 000
c.
Kapitalska injekcija države z dne 15. februarja 2012
600
d.
Bančne kreditne linije, ki jih je CGD odobrila BPN (31. december 2011)
[150-500]
od tega zavarovane z izrecnim državnim poroštvom
[200-400]
e. Bančne kreditne linije, ki jih je BIC zahtevala za združeni subjekt
od tega ohranitev obstoječega programa komercialnih zapisov
400
od tega nova bančna kreditna linija
300
(183)
Opozoriti je treba, da vseh teh ukrepov pomoči ni mogoče obravnavati kumulativno, ker so po navedbah portugalskih organov nekateri ukrepi nadomestili druge ukrepe (prvotna posojila, ki jih je odobrila CGD pred nacionalizacijo, so bila na primer nadomeščena s komercialnim zapisom, ki ga je BPN izdala po nacionalizaciji).
(184)
Ukrepa iz točk (b) in (c) vključujeta kapitalske injekcije ali sta enakovredna kapitalskim injekcijam. Znašata najmanj 3 milijarde EUR ali približno 50 % bilančne vsote BPN pred nacionalizacijo. Poleg tega državna poroštva za program izdaje komercialnih zapisov, ki jih je Portugalska odobrila banki BPN od nacionalizacije, znašajo skupaj 5 milijard EUR, pri čemer je bilo 31. decembra 2011 uporabljene 4,5 milijarde navedenega zneska.
(185)
Poleg tega ima BIC pravico do prenosa vlog, katerih cena presega […] bazičnih točk, ali do državnega plačila razlike, pri čemer stroški po ocenah Portugalske znašajo približno […] EUR. Prenos stroškov sodnih postopkov na državo ter prenos dodatnih sredstev in obveznosti, vključno z nedonosnimi posojili, iz bilance stanja BPN na pravne subjekte s posebnim namenom v okviru prodaje vključujeta dodatno pomoč, ki je po mnenju Portugalske ni mogoče količinsko opredeliti.
6.2 Združljivost različnih ukrepov pomoči: uporaba člena 107(3)(b) PDEU
(186)
Komisija lahko v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije razglasi pomoč za združljivo z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“.
(187)
Komisija je potrdila, da lahko zaradi svetovne finančne krize nastane resna motnja v gospodarstvu države članice in da je takšno motnjo mogoče odpraviti z ukrepi v podporo bankam. Ta analiza je potrjena v sporočilu o bančništvu, sporočilu o dokapitalizaciji (42), sporočilu o oslabljenih sredstvih (43) in sporočilu o prestrukturiranju (44). Komisija še vedno meni, da se lahko državna pomoč v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe odobri glede na ponovitev negotovosti na finančnih trgih. Navedeno stališče je potrdila s sprejetjem sporočila o podaljšanju iz leta 2011, v skladu s katerim se pravila o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize uporabljajo tudi po 31. decembru 2011 (45).
(188)
Finančna in gospodarska kriza je Portugalsko zelo prizadela. Njeni učinki so potrjeni v več sklepih Komisije (46) o odobritvi ukrepov, ki so jih portugalski organi sprejeli v boju proti finančni krizi. Upoštevati je treba tudi zahteven gospodarski in finančni položaj, zaradi katerega je Portugalska 7. aprila 2011 uradno zaprosila za mednarodno pomoč, pri čemer je bil nato 17. maja 2011 podpisan memorandum o soglasju.
(189)
Komisija meni, da bi imel nenadzorovan propad BPN resne posledice za portugalsko gospodarstvo. Zato se lahko ukrepi ocenijo v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe.
6.3 Združljivost v skladu s sporočilom o prestrukturiranju
(190)
V sporočilu o prestrukturiranju so določena pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za prestrukturiranje finančnih institucij v sedanji krizi. V skladu s sporočilom o prestrukturiranju je prestrukturiranje finančne institucije v okviru sedanje finančne krize združljivo s členom 107(3)(b) Pogodbe, če:
(i)
omogoča ponovno doseganje rentabilnosti banke;
(ii)
vključuje zadosten lastni prispevek upravičenke (porazdelitev bremena);
(iii)
vključuje zadostne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence.
6.3.1 Rentabilnost
(191)
V skladu s točkama 9 in 10 sporočila o prestrukturiranju mora država članica predložiti celovit in podroben načrt prestrukturiranja, v katerem morajo biti navedene popolne informacije o poslovnem modelu. V načrtu morajo biti opredeljeni tudi vzroki za težave finančne institucije in druge možnosti, ki bi se lahko uporabile namesto predlaganega načrta prestrukturiranja.
(192)
V načrtu prestrukturiranja mora biti dokazano, da strategija banke temelji na usklajenem konceptu in da je brez uporabe državne pomoči ponovno vzpostavljena dolgoročna rentabilnost banke.
(193)
V točki 17 sporočila o prestrukturiranju je potrjeno, da lahko prodaja (dela) finančne institucije tretji osebi prispeva k ponovnemu doseganju dolgoročne rentabilnosti zadevne institucije. V obravnavanem primeru Komisija ugotavlja, da so portugalski organi za prodajo BPN izbrali postopek javnega razpisa. Zato bo bančna dejavnost prodana BIC po nekaterih prilagoditvah, pri čemer bodo nekatera sredstva z namenom postopne likvidacije prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom. Zato mora Komisija oceniti, ali bo bančna dejavnost BPN, vključena v poslovanje kupca (združeni subjekt), rentabilna.
(194)
Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 navedla, da ni prejela poslovnega načrta, v katerem bi bilo dejansko dokazano, da bo BPN po vključitvi v združeni subjekt z BIC rentabilna, zato v zvezi s tem ni mogla sprejeti sklepne ugotovitve. Portugalska je podroben poslovni načrt za banko BPN, vključeno v strukturo BIC, predložila v obliki načrta prestrukturiranja iz januarja 2012 (vključno z dodatnimi informacijami o poslovanju in rentabilnosti, ki jih je predložila 3. februarja 2012).
(195)
V skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 je bilančna vsota dela BPN, ki se proda banki BIC, v znesku približno […] milijard EUR bistveno nižja od bilančne vsote BPN ob nacionalizaciji.
(196)
Bilančna vsota združenega subjekta bo skupaj s sredstvi BIC znašala približno […] milijard EUR.
(197)
Bilanca stanja BPN ob prodaji banki BIC vključuje le bolj rentabilne dejavnosti in najboljša sredstva banke. To zlasti pomeni, da je bil portfelj posojil, prenesen na BIC, očiščen in da je bila večina nelikvidnih sredstev prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom.
(198)
Obveznosti BPN vključujejo zlasti vloge na drobno v skupnem znesku 1 669 milijonov EUR in podrejene dolgove v skupnem znesku 246 milijonov EUR.
Preglednica 2
BPN po prodaji in po kapitalski injekciji (formalno) (47)
mio. EUR
Gotovina, centralne banke in kreditne institucije
[…]
Neto krediti strankam
[…]
Druga sredstva
[…]
SREDSTVA SKUPAJ
[…]
Vloge
[…]
Druge obveznosti
[…]
Podrejeni dolg
[…]
OBVEZNOSTI SKUPAJ
[…]
Lastni kapital
[…]
OBVEZNOSTI IN KAPITAL SKUPAJ
[…]
(199)
Ukrepe prestrukturiranja, ki so jih že začeli izvajati začasni upravitelji, bo nadaljevala BIC, da bi odpravila posamezne vzroke za težave BPN.
(200)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (24), je bila zamenjana celotna uprava banke. Ob upoštevanju posebnih okoliščin, ki so privedle do nacionalizacije BPN, in zlasti več domnevnih primerov goljufije, ki naj bi jih storila nekdanja uprava banke, je nova uprava za zaščito interesov banke začela več sodnih postopkov (48). Postopki banke za ocenjevanje tveganja so bili v celoti preoblikovani, da se zagotovi izvajanje najboljših praks.
(201)
Novi upravitelji BPN so posebno pozornost namenili tudi optimizaciji stroškovne strukture, pri čemer so sprejeli več pobud za zmanjšanje operativnih stroškov. Operativni stroški so se od decembra 2008 do decembra 2010 zmanjšali za približno […] milijonov EUR, stroški dela pa za približno […] milijonov EUR.
(202)
Strateška usmeritev BIC v skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 določa, da se banka usmeri zlasti v osnovno dejavnost poslovanja s prebivalstvom ter da z izkoriščanjem mreže BPN postane referenčna banka za podporo trgovinskim in finančnim transakcijam med Portugalsko in Angolo.
(203)
Navedeni načrt temelji na razumnih osnovnih makroekonomskih predpostavkah ob upoštevanju sedanjih razmer na portugalskih trgih, pri čemer naj bi Portugalska glede na gospodarsko napoved ostala v recesiji do leta 2014.
(204)
Glede na finančne projekcije bo združeni subjekt ob koncu obdobja prestrukturiranja (31. decembra 2016) tudi po scenariju izjemnih situacij predvidoma lahko plačeval stroške in dosegel približno [1-10]-odstotno donosnost lastniškega kapitala.
(205)
Pričakovana začetna kapitalska osnova bo znatno presegala minimalne kapitalske zahteve, saj bo delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi kapitalske injekcije države znašal približno [10-18] %.
(206)
Predvideni deleži kapitala banke med obdobjem prestrukturiranja in ob koncu zadevnega obdobja bodo zaradi znatne kapitalske injekcije države predvidoma še vedno presegali minimalne zahteve in s tem zagotavljali plačilno sposobnost banke. V skladu s poslovnim načrtom, ki ga je predložila Portugalska in je upoštevan v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012, bo navadni lastniški temeljni kapital ob koncu obdobja prestrukturiranja (31. decembra 2016) v skladu z osnovnim scenarijem znašal [8-12] %, kar nekoliko presega 10-odstotno minimalno regulativno zahtevo, ki jo je decembra 2012 določila BdP (49), v skladu s scenarijem izjemnih situacij pa bo nekoliko nižji ([7-11] %), kot je prikazano v diagramu 1 k uvodni izjavi (207).
(207)
Na navedeno gibanje bodo predvidoma vplivali zlasti dejstvo, da je treba poslovni načrt, določen v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012, izvesti z večjim obsegom posojil gospodarstvu, ter negativni rezultati v prvih letih izvajanja načrta prestrukturiranja. Negativni rezultati bodo zlasti posledica še vedno visoke stroškovne strukture banke glede na njen obseg poslovanja ter tudi stroškov prestrukturiranja, ki ga bo izvedla BIC.
Diagram 1
Projekcije za združeni subjekt BPN/BIC v skladu z osnovnim scenarijem za obdobje 2012-2016
[…]
(208)
V zvezi z likvidnostjo so v poslovnem načrtu upoštevane zlasti vloge, pri čemer je predvidena približno [1-10]-odstotna rast vlog na leto. Komisija meni, da je stabilno financiranje združenega subjekta z vlogami pomemben element načrta prestrukturiranja. Glede na majhen obseg združenega subjekta in njegov potencial rasti so projekcije za gibanje vlog verodostojne.
(209)
Poleg tega Komisija meni, da se za zagotovitev rentabilnosti združenega subjekta ne sme spodbuditi nadomestitve vlog z medbančnim kreditiranjem. Glede na to je treba plačilo bančne kreditne linije, ki jo je zahtevala BIC za nadomestitev morebitnega odliva vlog, povečati na stopnjo najmanj EURIBOR + […] bazičnih točk. V zvezi s tem je zaveza Portugalske potrebna za zagotovitev združljivosti pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom, pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da ima […] znaten znesek vlog, za katere zdaj velja plačilo, ki presega stopnjo EURIBOR + […] bazičnih točk, pri kateri se lahko BIC odloči, da navedenih vlog ne bo obdržala. Če plačilo za novo kreditno linijo ne bo določeno po stopnji, ki bi banko BIC spodbudila k ohranitvi stopnje vlog v skladu z določbami iz načrta prestrukturiranja iz januarja 2012, bi lahko BIC vloge nadomestila s cenejšim financiranjem, ki ga zagotovi CGD. S takšno nadomestitvijo bi se lahko izboljšala kratkoročna donosnost združenega subjekta, vendar bi se z njo hkrati zmanjšale možnosti za doseganje rentabilnosti.
(210)
Poleg tega je treba v zvezi s tem opozoriti, da je stopnja EURIBOR + […] bazičnih točk, po kateri je odobrena kreditna linija, še vedno ugodnejša od stopnje, ki bi jo BIC verjetno dobila na trgu. Čeprav Komisiji ni bil predložen primerljiv prag za podobne transakcije na trgu, Komisija ugotavlja, da kreditna linija s takšnim trajanjem in v takšnem obsegu na trgu verjetno ne bi bila na voljo niti po višjih obrestnih merah. Poleg tega je po mnenju Komisije primerno, da se za plačilo posojil, ki jih odobri CGD, […] določi stopnja […]-mesečni EURIBOR + […] bazičnih točk.
(211)
Glede na to Komisija ne dvomi več o rentabilnosti BPN.
6.3.2 Omejitev pomoči na najnižjo potrebno raven in porazdelitev bremena
(212)
V skladu s sporočilom o prestrukturiranju je za omejitev pomoči na najnižjo potrebno raven ter zmanjšanje izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja potreben ustrezen prispevek upravičenke. Zato: a) je treba omejiti stroške prestrukturiranja in znesek pomoči ter b) zagotoviti znaten lastni prispevek.
(213)
Načela o lastnem prispevku banke upravičenke v fazi prestrukturiranja so določena v oddelku 3 sporočila o prestrukturiranju. V njem je določeno, (i) da mora biti pomoč za prestrukturiranje omejena na najnižjo potrebno raven za kritje stroškov, potrebnih za ponovno doseganje rentabilnosti, (ii) da mora banka upravičenka za financiranje prestrukturiranja uporabiti čim več lastnih sredstev, na primer s prodajo sredstev, in (iii) da stroške, povezane s prestrukturiranjem, ustrezno krijejo tudi subjekti, ki so vlagali v banko, in sicer tako, da izgube absorbirajo z razpoložljivim kapitalom in za državno intervencijo plačajo ustrezno nadomestilo. Porazdelitev bremena ima dva cilja: omejiti izkrivljanje konkurence in zmanjšati moralno tveganje (50).
(214)
V načrtu prestrukturiranja mora biti jasno opredeljeno, da je pomoč omejena na najnižjo potrebno raven. Stroškov v zvezi s prestrukturiranjem ne sme plačati le država, ampak jih morajo v čim večjem obsegu plačati tudi subjekti, ki so vlagali v banko. To pomeni, da morajo banka in njeni delničarji v čim večjem obsegu prispevati k prestrukturiranju z lastnimi sredstvi. Pomoč za prestrukturiranje mora biti omejena na kritje stroškov, potrebnih za ponovno doseganje rentabilnosti. Glede na to podjetje ne sme biti financirano z javnimi sredstvi, ki bi jih lahko uporabilo za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo trg in niso povezane s postopkom prestrukturiranja, kot so prevzemi (51).
(215)
V zvezi z omejitvijo pomoči na najnižjo potrebno raven je v točki 23 sporočila o prestrukturiranju določeno, da mora biti pomoč za prestrukturiranje omejena na kritje stroškov, potrebnih za ponovno doseganje rentabilnosti.
(216)
Zato mora Komisija oceniti: trditev portugalskih organov, da so stroški, povezani s prodajo BPN banki BIC, nižji od stroškov, ki bi jih morala plačati Portugalska v primeru likvidacije BPN; in vprašanje, ali je bila pomoč, odobrena za prestrukturiranje BPN, zagotovljena na najnižji potrebni ravni.
(217)
Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila pomisleke o več vidikih količinske primerjave obeh scenarijev, ki jo je takrat predložila Portugalska.
(218)
Portugalska je v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012 predložila posodobljeno primerjavo obeh scenarijev in spremenila prvotne predpostavke, pri čemer je upoštevala glavne pomisleke, ki jih je Komisija v zvezi s stroški nadzorovane likvidacije izrazila v sklepu z dne 24. oktobra 2011. Portugalska je preučila zlasti odbitke za posojila in obravnavanje imetnikov podrejenih obveznic.
(219)
Portugalska je zagotovila zlasti dodatne informacije in nadomestni prag v zvezi s predpostavko o 30-50-odstotnem odbitku na knjigovodsko vrednost pri prodaji posojil. Predložila je tudi končne podatke o posojilih, ki jih je na koncu prevzela BIC in katerih znesek pri prvotni primerjavi, tj. 17. februarja 2012, ni bil znan. Poleg tega je iz scenarija nadzorovane likvidacije izključila stroške, povezane s plačilom nadomestila nekaterim imetnikom podrejenih obveznic, kot je navedeno v uvodni izjavi (221).
(220)
Komisija meni, da je glede na sedanje gospodarske razmere in znatno zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju uporaba odbitka pri prodaji portfelja posojil utemeljena. Če bi morala država posojila zadržati do zapadlosti, bi morala kriti stroške financiranja in prevzeti kreditno tveganje do zapadlosti. Zato Komisija meni, da je nižja ocena odbitka, ki ga je zagotovila Portugalska, tj. [20-50]-odstotni odbitek, sprejemljiva.
(221)
V zvezi z imetniki podrejenih obveznic se Komisija strinja, da je skupni znesek 245 milijonov EUR sestavljen iz različnih izdaj. Možno je […]. Portugalska je navedla, da po pravni presoji pogojev posamezne izdaje […].
(222)
Preglednica 3 vključuje pregled ocenjenih prilivov/odlivov, pri čemer so upoštevane spremenjene predpostavke iz uvodnih izjav od (219) do (221). Pri tej oceni so upoštevani le mejni stroški, povezani z obema scenarijema (in ne že nastali stroški), ocena pa temelji na podatkih iz bilance stanja BPN ob prodaji banki BIC (52).
Preglednica 3
Primerjava scenarija prodaje banki BIC in scenarija nadzorovane likvidacije (podatki v milijonih EUR)
Prodaja banki BIC
Likvidacija
ODLIVI
1
Plačilo za financiranje kreditnim institucijam
[…] (53)
2
Plačilo vlog strank
[…]
3
Povečanje kapitala
[…]
4
Imetniki podrejenih obveznic, razen obveznic brez dospetja - TBC
[…]
Odlivi skupaj
[…]
[…]
Prodaja banki BIC
Likvidacija
PRILIVI
5
Prodaja posojil strank (2 114 milijonov EUR po odbitku 30 %)
[…]
6
Plačilo gotovine in posojil kreditnim institucijam
[…] (54)
7
Prodajna cena BPN
[…]
8
Premija za prodajo vlog - 2 % stanja vlog
[…]
Prilivi skupaj
[…]
OCENJENA RAZLIKA
[…]
[…]
(223)
Na splošno bi bile možnosti nadzorovane likvidacije, pri katerih bi država plačala vse vloge (razen vlog podrejenih upnikov z obveznicami brez dospetja) in pri katerih bi država krila celotno izpostavljenost do kreditnih institucij, dražje od prodaje banki BIC.
(224)
Komisija priznava negotovost, povezano z več predpostavkami, kot je možnost izterjave kreditov, prenesenih na BIC. Upoštevati je treba tudi dejstvo, da bi lahko nadzorovana likvidacija negativno vplivala na zaupanje v celotnem bančnem sektorju in bonitetno oceno države članice.
(225)
Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ugotavlja, da možnost prestrukturiranja banke, tj. prodaja banki BIC, prispeva k omejitvi zneska pomoči na najnižjo potrebno raven.
(226)
BPN je prejela znaten znesek pomoči pred nacionalizacijo in po njej, kot je navedeno v uvodnih izjavah od (182) do (185). Pomoč je bila potrebna, da bi preprečili zadolževanje banke v obdobju, v katerem je bilo treba izvesti izbrano možnost prestrukturiranja, tj. prodajo njenih rentabilnih delov banki BIC in postopno likvidacijo oslabljenih sredstev. BPN bo po postopku prestrukturiranja prenehala obstajati kot samostojna banka. Bilančna vsota poslovanja s prebivalstvom, ki ga bo prevzela BIC, je nižja od 35 % bilančne vsote BPN pred nacionalizacijo. Ti ukrepi (in zlasti izločitev bančnih sredstev, ki niso del poslovanja s prebivalstvom, ter njihov prenos na pravne subjekte s posebnim namenom) so v prevladujočih razmerah na trgu tesno povezani z rentabilnostjo banke, ki ostane na trgu. Posli in dejavnosti, ki ne spadajo na področje poslovanja s prebivalstvom, so preneseni na pravne subjekte s posebnim namenom in bodo postopno likvidirani. Komisija priznava, da so znatne zamude pri izvajanju prestrukturiranja BPN povezane z izjemnimi okoliščinami, ki so vplivale na portugalsko gospodarstvo in prispevale k podpisu memoranduma o soglasju z dne 17. maja 2011.
(227)
Kot je Komisija navedla v sklepu z dne 24. oktobra 2011, je BIC poleg ukrepov, ki so bili odobreni banki BPN pred prodajo, zahtevala dodatne ukrepe, navedene v uvodni izjavi (56).
(228)
Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila pomisleke, ali je kapitalska injekcija, ki jo je zahtevala BIC, predstavljala najmanjši znesek, potreben za zagotovitev rentabilnosti. Portugalska je ob upoštevanju prilagoditev bilance stanja, ki jih je BIC zahtevala v ponudbi z dne 20. julija 2011, in računovodskih izkazov BPN iz junija 2011 ocenila, da stopnja kapitala v znesku [200-400] milijonov EUR ustreza [10-18]-odstotnemu deležu navadnega lastniškega temeljnega kapitala.
(229)
Portugalska je navedla, da je raven kapitala posledica javnega razpisa, če se upošteva tudi cena, ki jo bo BIC plačala državi (40 milijonov EUR). Utemeljena je glede na stroške ponovne usmeritve banke v osnovno dejavnost in glede na potrebo po ohranitvi zadostne dodatne kapitalske rezerve. Portugalska meni, da je rezerva ustrezna, da se zlasti v prvih letih združevanja ohrani zadostna stopnja lastnega kapitala, če se upoštevajo tudi slab ugled BPN in težke gospodarske razmere na Portugalskem.
(230)
Opozoriti je treba, da bo delež kapitala konec četrtega leta po prodaji v skladu z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 predvidoma znašal [8-12] %, v skladu s scenarijem izjemnih situacij pa bo dosegel stopnjo [7-11] % (nekoliko nižjo od minimalne zakonske zahteve na Portugalskem, ki znaša 10 %).
(231)
Zato Komisija ugotavlja, da je stopnja kapitala, ki ustreza [10-18]-odstotnemu deležu navadnega lastniškega temeljnega kapitala, posledica javnega razpisa in je na podlagi načrta prestrukturiranja iz januarja 2012 potrebna za zagotovitev rentabilnosti banke.
(232)
Komisija pozitivno ocenjuje tudi dejstvo, da okvirni sporazum z BIC vključuje zavezo BIC, da delničarjem pet let ne bo izplačala dividend ali drugih enakovrednih prejemkov v zvezi z BPN. Namen te zaveze je zagotoviti, da banka kapitala, vloženega v BPN, ne bo takoj sprostila v obliki sredstev, izplačanih delničarjem.
(233)
Vendar se končna sredstva, ki jih na koncu prevzame BIC, razlikujejo od ponudbe BIC z dne 20. julija 2011, pri čemer si BIC pridržuje tudi pravico do vračila nedonosnih posojil. Zato Komisija meni, da je treba za ohranitev pomoči na najnižji potrebni ravni poleg kakršnega koli zmanjšanja tveganju prilagojene aktive zaradi vračila posojil državi zagotoviti tudi ustrezno zmanjšanje kapitala, ki ustreza [10-18] % zmanjšanja tveganju prilagojene aktive. Zmanjšanje kapitala bi lahko bilo izvedeno kot odbitek na knjigovodsko vrednost za posojila, vrnjena državi.
(234)
Komisija ugotavlja, da bi lahko po navedbah BIC združeni subjekt v primeru vračila nedonosnih posojil ohranil [10-18]-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, če bi gospodarstvu odobril nova posojila. Komisija meni, da s takšnim ukrepom pomoč ne bi bila omejena na najnižjo potrebno raven zaradi naslednjih razlogov. Prvič, delež lastnega kapitala BIC pred prodajo bo nižji od [10-18] % na dan prodaje. Zato se bo stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta takoj po združitvi BPN z banko BIC zmanjšala (kot je navedeno v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012). Če bi združeni subjekt po združitvi ohranil [10-18]-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, bi glede na to njegova kapitalizacija presegala stopnjo, ki jo je napovedala BIC. Drugič, v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012 so nova posojila gospodarstvu že upoštevana, zato se šteje, da je (zelo visoka) [10-18]-odstotna stopnja navadnega lastniškega temeljnega kapitala v BPN ob prodaji zadostna. Zato za nova posojila poleg kapitala, predvidenega v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012, ni treba nameniti še več dodatnega kapitala. V zvezi s tem Komisija pozitivno ocenjuje zavezo Portugalske, da delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke BPN na dan prodaje banki BIC ne bo presegal [10-18] % in da bo banka BIC ali združeni subjekt v primeru prenosa nedonosnih posojil na državo ali drug subjekt pod nadzorom države po prodaji na državo ali drug subjekt pod nadzorom države prenesel kakršen koli kapital, povezan z navedenimi posojili, v znesku [10-18] % tveganju prilagojene aktive posojil.
(235)
Poleg tega je v sporočilu o prestrukturiranju določeno, da je treba za ohranitev pomoči na najnižji potrebni ravni upoštevati prepoved prevzemov. V točki 23 sporočila o prestrukturiranju je izrecno navedeno, da „podjetje ne sme biti financirano z javnimi sredstvi, ki bi jih lahko uporabilo za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo trg in niso povezane s prestrukturiranjem. Z državno pomočjo se na primer ne smejo financirati nakupi delnic drugih podjetij ali nove naložbe, razen če je to nujno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja podjetja“.
(236)
Komisija ugotavlja, da je že v načrtu prestrukturiranja iz januarja 2012 navedeno, da bo združeni subjekt rentabilen subjekt, ki bo dosegel sprejemljivo donosnost lastniškega kapitala in predvidoma ustvaril celo dobiček. Takšno ponovno doseganje rentabilnosti ni odvisno od prevzemov. Vendar Komisija meni, da bo s prepovedjo prevzemov zagotovljeno, da bo kapital, ki naj bi bil potreben za prestrukturiranje, ostal v banki, to pa bo prispevalo k ponovnemu doseganju rentabilnosti. V zvezi s tem Komisija meni, da je zaveza Portugalske o uveljavitvi prepovedi prevzemov potrebna, da se zagotovi združljivost pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom.
(237)
V zvezi z lastnim prispevkom sporočilo o prestrukturiranju določa, da stroškov prestrukturiranja ne sme kriti le država, ampak tudi nekdanji vlagatelji v banko in nekdanji delničarji. Navedena zahteva zagotavlja, da bodo rešene banke prevzele primerno odgovornost za posledice svojih preteklih ravnanj in da se ustvarijo ustrezne spodbude za njihovo ravnanje v prihodnosti.
(238)
V obravnavanem primeru Komisija pozitivno ocenjuje dejstvo, da so delničarji izgubili svoj delež v banki in da za to niso prejeli nadomestila. Tako so bili primerno vključeni v porazdelitev bremena za banko, katere vrednost je bila po oceni dveh neodvisnih subjektov, ki jih je imenovala Portugalska, negativna. Poleg tega Komisija pozitivno ocenjuje spremembo in zamenjavo upravnega odbora BPN v postopku nacionalizacije.
(239)
Vendar Komisija ugotavlja, da bodo imetniki podrejenih obveznic v znesku 245 milijonov EUR še vedno vključeni v banko, ki bo privatizirana, pri čemer bodo lahko še naprej prejemali kupone.
(240)
V skladu s točko 26 sporočila o prestrukturiranju „banke ne smejo uporabiti državne pomoči za izplačila za lastna sredstva (lastniški kapital in podrejeni dolg), če navedene dejavnosti ne ustvarjajo zadostnih dobičkov“.
(241)
Banka BPN v obdobju prestrukturiranja ni ravnala v skladu z usmeritvijo Komisije o hibridnih instrumentih iz točke 26 sporočila o prestrukturiranju. Komisija je pojasnila, da v okviru prestrukturiranja diskrecijska izravnava izgub s strani bank upravičenk (npr. s sprostitvijo rezerv ali zmanjšanjem lastniškega kapitala), da bi zagotovile izplačilo dividend in kuponov na neodplačani podrejeni dolg, načeloma ni združljiva s ciljem porazdelitve bremena. Komisija ugotavlja, da pri izplačilu kuponov to načelo ni bilo upoštevano, pri čemer bi moralo biti navedeno izplačilo nadomeščeno s temeljitejšim prestrukturiranjem (55).
(242)
Komisija meni, da lahko obsežno prestrukturiranje banke zadostno nadomesti pomanjkljivo porazdelitev bremena.
(243)
Vendar je zaradi prodaje banke, ki poteka, prepoved izplačil do 31. decembra 2016 potrebna, da se zagotovi minimalna stopnja porazdelitve bremena na delničarje banke.
(244)
V zvezi s tem Komisija upošteva zavezo Portugalske, da banka BIC, združeni subjekt in Portugalska do 31. decembra 2016 ne bodo uveljavljali nakupnih opcij v zvezi s podrejenim dolgom, ki ga izda BPN pred dnevom prodaje, s čimer bodo prispevali k postopku prestrukturiranja BPN.
(245)
Komisija ugotavlja, da plačilo za posamezne ukrepe pomoči iz uvodnih izjav od (182) do (185), zlasti za poroštva, kapitalsko injekcijo in prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom, ni v skladu z ustreznimi sporočili Komisije.
(246)
Plačilo za državna poroštva je znašalo 20 bazičnih točk, kar je bistveno manj od stopnje, ki temelji na uporabi pravil Komisije o plačilu državnih poroštev za obveznosti, ki jih izdajo finančne institucije.
(247)
Plačilo za kapitalsko injekcijo v znesku 600 milijonov EUR, ki jo je BPN prejela februarja 2012, nedvomno ni v skladu s sporočilom o dokapitalizaciji. Portugalski organi ne pričakujejo, da bodo za vloženi kapital prejeli plačilo. Kapital je bil dejansko vložen, da bi omogočili prodajo banke po negativni ceni.
(248)
V zvezi s prenosom sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom po knjigovodski vrednosti Komisija priznava, da je bil prenos sredstev na vse tri pravne subjekte s posebnim namenom teoretično namenjen zaščiti rentabilnosti BPN in lažji prodaji BPN, vendar hkrati ugotavlja, da prenos po knjigovodski vrednosti vključuje pomoč, ki ni v skladu z glavnimi zahtevami iz sporočila o oslabljenih sredstvih. Prenos je bil izveden po knjigovodski vrednosti, ki znatno presega realno ekonomsko vrednost, pri čemer plačilo državi ni predvideno. V sporočilu o oslabljenih sredstvih je potrjeno, da se lahko s temeljitim prestrukturiranjem nadomesti morebitna neusklajenost z glavnimi merili iz navedenega sporočila, vključno z merili o ceni. V primeru temeljitega prestrukturiranja BPN bi lahko Komisija navedeni ukrep štela za združljiv s sporočilom o oslabljenih sredstvih. Zato bi lahko bil prenos sredstev na pravne subjekte s posebnim namenom ocenjen z ostalimi ukrepi v korist BPN in v okviru obsežnega prestrukturiranja.
(249)
V točki 25 sporočila o prestrukturiranju je določeno, da je treba vsako odstopanje od ustrezne vnaprejšnje porazdelitve bremena, ki je bilo izjemoma odobreno v fazi reševanja zaradi ohranjanja finančne stabilnosti, nadomestiti s prispevkom na poznejši stopnji prestrukturiranja, na primer v obliki klavzul za vračilo sredstev in/ali daljnosežnejšega prestrukturiranja, vključno z dodatnimi ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence.
(250)
Komisija meni, da je prestrukturiranje BPN dovolj obsežno. Poleg tega ugotavlja, da je banka majhna. BPN bo po postopku prestrukturiranja prenehala obstajati kot samostojna banka. Bilančna vsota poslovanja s prebivalstvom, ki ga bo prevzela BIC, je nižja od 35 % bilančne vsote BPN pred nacionalizacijo. Posli in dejavnosti, ki ne spadajo na področje poslovanja s prebivalstvom, se ne bodo več izvajali.
(251)
Zato Komisija ugotavlja, da je porazdelitev bremena glede na obsežno prestrukturiranje BPN ustrezna.
6.3.3 Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence
(252)
V zvezi z ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence sporočilo o prestrukturiranju določa, da se narava in oblika takih ukrepov določita na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in tudi na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.
(253)
Čeprav je BPN prejela precejšnjo pomoč, je treba upoštevati omejeno velikost BPN. V skladu s točko 32 sporočila o prestrukturiranju bo Komisija analizirala verjetne učinke pomoči na trge, na katerih banka upravičenka posluje po prestrukturiranju. Najprej bo proučila velikost in relativno moč banke na trgu, ko bo na njem spet uspešno poslovala.
(254)
V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da BPN ne bo več poslovala kot gospodarski subjekt, ki je obstajal pred državno intervencijo (56). Banka je bila nacionalizirana in temeljito prestrukturirana. Zato bo na trgu konkurirala precej manjša banka.
(255)
BPN je bila konec leta 2008 glede na bilančno vsoto sedma največja finančna institucija na Portugalskem. Po nacionalizaciji se je zlasti zaradi odliva vlog zmanjšala. Od sredine leta 2011 je na 12. mestu, pri čemer je njen tržni delež za vloge in posojila manjši od 1 %. Obseg vlog in posojil se je v obdobju 2008-2011 skoraj prepolovil.
(256)
Portugalska je v ugotovitvah o sklepu z dne 24. oktobra 2011 navedla, da je imela BPN že pred nacionalizacijo približno [1-2]-odstotni tržni delež. Po nacionalizaciji je bila temeljito prestrukturirana, njen obseg pa se je dodatno zmanjšal. Nov združeni subjekt bo tudi po združitvi z BIC imel manj kot [ 1]-odstotni tržni delež na Portugalskem, ker tržni delež BPN za posojila komitentom in vloge trenutno znaša približno [ 1] %, pri čemer ima BIC približno [ 1]-odstotni tržni delež za posojila in [ 1]-odstotni tržni delež za vloge.
(257)
Poleg tega Komisija ugotavlja, da so imeli konkurenti s prodajo bančne dejavnosti v postopku javnega razpisa možnost, da prevzamejo blagovno znamko in poslovanje BPN, s tem pa je bilo omejeno izkrivljanje konkurence.
(258)
Komisija pozitivno ocenjuje tudi politiko izplačevanja dividend iz uvodne izjave ((56) (xiii)).
(259)
Poleg tega je v točki 44 sporočila o prestrukturiranju navedeno, da se banke pri trženju svojih finančnih ponudb ne smejo sklicevati na državno pomoč kot na konkurenčno prednost. Komisija pozitivno ocenjuje zavezo Portugalske, da se banka BIC v svojih trženjskih kampanjah in sporočilih za vlagatelje ne bo sklicevala na uporabo državne pomoči.
(260)
Komisija je v sklepu z dne 24. oktobra 2011 izrazila dvom, ali so bili predvideni ukrepi glede na znaten znesek pomoči in dejstvo, da so bili za BPN sprejeti ukrepi v zvezi z dokapitalizacijo, poroštvi in oslabljenimi sredstvi, ki niso bili nadomeščeni v skladu z zahtevami iz ustreznih sporočil, zadostni.
(261)
Komisija zlasti ugotavlja, da bo banka poslovala na trgu z začetnim [10-18]-odstotnim deležem navadnega lastniškega temeljnega kapitala, kar znatno presega zahtevano minimalno stopnjo, ki je konec leta 2011 znašala 9 %, konec leta 2012 pa 10 %.
(262)
Poleg tega je BIC zahtevala, da lahko v […] mesecih ponovno proda posojila, ki so nedonosna najmanj […] dni (do […] % skupne nominalne vrednosti portfelja posojil). Zahtevala je tudi ohranitev likvidnostne pomoči CGD v dveh oblikah. Prva je ohranitev kreditne linije v znesku [150-500] milijonov EUR za program komercialnih zapisov z državnim poroštvom za tri leta, pri čemer se CGD zaveže, da bodo pogoji kreditne linije veljali do […]. Druga je nova kreditna linija v znesku do [150-350] milijonov EUR, ki jo CGD odobri kot nadomestilo, če se vloge zmanjšajo pod 1,8 milijarde EUR, pri čemer velja plačilo po stopnji EURIBOR + […] bazičnih točk.
(263)
S tem bi moralo biti zagotovljeno, da združeni subjekt državne pomoči ne bo uporabljal za rast na račun svojih konkurentov in da bo izkrivljanje konkurence zaradi pomoči ustrezno omejeno.
(264)
Glede na negotove razmere na trgu in ostre pogoje, ki jih je za bančni sektor določila Portugalska zaradi dogodkov, ki so prispevali k podpisu memoranduma o soglasju, Komisija meni, da bodo te bančne kreditne linije znatno vplivale na to, v kakšnem obsegu bo lahko združeni subjekt na trgu konkuriral drugim udeležencem, ki državne pomoči niso prejeli.
(265)
Zato se lahko državna pomoč šteje za združljivo le, če so sprejeti zadostni ukrepi, ki zagotavljajo, da se državna pomoč ne uporablja na škodo konkurentom, pri čemer nekateri od njih niso prejeli podobne državne pomoči. Zagotoviti je treba enake konkurenčne pogoje za banke, ki so prejele državno pomoč, in banke, ki takšne pomoči niso prejele. Državna pomoč ne sme oslabiti spodbud za konkurenčno ravnanje, naložbe in inovacije bank, ki niso upravičene do pomoči, ali ustvarjati ovir za vstop, ki bi lahko ogrozile čezmejne dejavnosti.
(266)
Zagotoviti je treba, da združeni subjekt ne pridobi konkurenčne prednosti zaradi prenosa likvidnostnega tveganja na državo in pridobitve kapitala.
(267)
Prvič, Komisija meni, da je treba za omejitev izkrivljanja konkurence, ki bi nastalo zaradi stopnje kapitala banke nad minimalno zahtevo (glej uvodno izjavo (261)), poleg vsakega zmanjšanja tveganju prilagojene aktive zaradi vračila posojil državi zagotoviti tudi ustrezno zmanjšanje kapitala. Zato je zaveza Portugalske o najvišji stopnji kapitala BPN potrebna, da se zagotovi združljivost pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom.
(268)
Drugič, Komisija meni, da je treba trajanje kreditne linije v znesku [150-500] milijonov EUR za program komercialnih zapisov BPN omejiti na obdobje […] let. Poleg tega je treba plačilo za drugo bančno kreditno linijo bolj uskladiti s tržnimi pogoji, pri čemer mora biti zanj določena stopnja EURIBOR + […] bazičnih točk. Portugalska mora do 31. decembra 2016 zahtevati tudi predhodno odobritev Komisije, preden bo CGD ali država odobrila kreditne linije ali poroštva, da se zagotovi upoštevanje navedenih omejitev. V zvezi s tem Komisija upošteva zaveze Portugalske o bančnih kreditnih linijah; te zaveze so potrebne, da se zagotovi združljivost pomoči za prestrukturiranje z notranjim trgom.
(269)
Tretjič, v skladu s sporočilom o prestrukturiranju je z izkrivljanjem konkurence povezana tudi prepoved prevzemov. V točkah 39 in 40 sporočila je navedeno, da se „[d]ržavna pomoč […] ne sme uporabljati na škodo konkurentov, ki niso deležni podobne državne pomoči“, in da „banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti“. Komisija podpira zavezo Portugalske o uveljavitvi prepovedi prevzemov do 31. decembra 2016 iz uvodne izjave (236).
(270)
Četrtič, pravica banke BIC do vračila nedonosnih posojil državi mora prenehati […] in ne […] mesecev po dnevu prodaje. Komisija meni, da je lahko BIC pregledala stanje posojil BPN od začetka razpisnega postopka in zlasti po podpisu okvirnega sporazuma 9. decembra 2011. Poleg tega je bil portfelj posojil že dvakrat očiščen: ko so bila decembra 2010 najbolj nedonosna posojila prenesena na pravne subjekte s posebnim namenom in nato ko je BIC kot kupec zahtevala, da se ji zaradi doseganja [110-150]-odstotnega razmerja med posojili in vlogami odobri pravica do vračila dodatnih zneskov posojil državi.
(271)
Komisija ugotavlja, da vsaka dodatna možnost vračila zagotavlja banki BIC zaščito pred tveganjem zaradi poslabšanja gospodarskih razmer. Vsaka naknadna „nedonosnost“ bo najverjetneje posledica poslabšanja gospodarskih razmer, zato bo vplivala na celoten bančni sektor. Pravica banke BIC do vračila nedonosnih posojil državi izkrivlja konkurenco, ker druge banke takšne možnosti nimajo. Zato je treba obdobje za vračilo skrajšati najdlje do […]. V zvezi s tem Komisija podpira zavezo Portugalske o upoštevanju roka, tj.[…].
6.3.4 Sklepna ugotovitev
(272)
Če bodo vse zaveze iz oddelka 5.2 pravilno izvedene, so z načrtom prestrukturiranja iz januarja 2012 zagotovljeni zadostni dokazi o ponovno doseženi dolgoročni rentabilnosti združenega subjekta, zadostni porazdelitvi bremena in sprejetju ustreznih ukrepov za omejitev neupravičenega izkrivljanja konkurence. Zato lahko Komisija razglasi, da je načrt prestrukturiranja iz januarja 2012 v skladu s sporočilom o prestrukturiranju.
6.3.5 Spremljanje
(273)
V točki 46 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora država članica predložiti podrobna redna poročila, da se preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. V skladu s tem mora Portugalska Komisiji predložiti takšna poročila vsakih šest mesecev od datuma tega sklepa.
7. Sklepna ugotovitev
(274)
Komisija obžaluje, da je Portugalska državno pomoč iz oddelka 6.1.2 „Določitev zneska pomoči“ izvedla nezakonito v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe. Vendar se lahko navedena pomoč skupaj z drugimi ukrepi pomoči iz tega sklepa razglasi za združljivo, če se izvedejo zaveze iz oddelka 5.2 -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Državno pomoč pomenijo naslednji ukrepi, ki jih je odobrila Portugalska:
i.
posojila, ki jih je odobrila CGD pred nacionalizacijo;
ii.
posojila in bančne kreditne linije, ki jih je CGD odobrila banki BPN po nacionalizaciji in pred prodajo z izrecnim državnim poroštvom ali brez njega;
iii.
prenos sredstev po knjigovodski vrednosti z BPN na pravne subjekte s posebnim namenom pred prodajo in po njej;
iv.
kapitalska injekcija države z dne 15. februarja 2012;
v.
bančne kreditne linije, ki jih odobri CGD in jih je BIC zahtevala za združeni subjekt;
vi.
pravica banke BIC do prenosa vlog, katerih cena presega […] bazičnih točk, na državo ali do državnega plačila razlike ter
vii.
prenos stroškov sodnih postopkov na državo.
2. Ukrepi pomoči iz odstavka 1 so ob upoštevanju zavez iz oddelka 5.2 združljivi z notranjim trgom.
Člen 2
Portugalska obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za izvršitev tega sklepa, v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu. Poleg tega Portugalska po šestih mesecih od datuma tega sklepa začne pošiljati redna podrobna poročila o ukrepih, ki jih sprejme za izvršitev tega sklepa.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.
V Bruslju, 27. marca 2012