ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. března 2012
o Státní podpoře SA.12522 (C 37/08) - Francie: uplatňování rozhodnutí „Sernam 2“
(oznámeno pod číslem C(2012) 1616)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/398/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. OBECNÉ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(1)
Dne 23. května 2001 schválila Komise podporu na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam (komanditní společnost), jež se v prosinci roku 2001 stala akciovou společností Sernam SA („rozhodnutí Sernam 1“) (3).
(2)
Dne 20. října 2004 Komise přijala konečné rozhodnutí, kterým potvrdila, že podpora schválená rozhodnutím Sernam 1 ve výši 503 milionů EUR je za určitých podmínek slučitelná s vnitřním trhem („rozhodnutí Sernam 2“) (4). Toto rozhodnutí zjišťuje rovněž přítomnost dodatečné podpory ve výši 41 milionů EUR, jež je neslučitelná s vnitřním trhem a kterou musí Francie získat zpět.
(3)
Dopisem ze dne 24. června 2005 si první třetí strana („první stěžovatel“) stěžovala na špatné uplatňování rozhodnutí Sernam 2 (5).
(4)
Dne 22. února 2006 podal tento první stěžovatel na Komisi rovněž žalobu pro nečinnost, protože Komise v té době na jeho stížnost nereagovala.
(5)
Dopisem ze dne 10. dubna 2006 podala u Komise stížnost také druhá zúčastněná strana („druhý stěžovatel“), a to společnost Mory Group (6).
(6)
Oba stěžovatelé se v podstatě domnívali, že rozhodnutí Sernam 2 bylo provedeno protiprávně, a požadovali, aby Komise zahájila nové formální vyšetřovací řízení ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(7)
Dopisem ze dne 16. července 2008 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií („rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise zejména předložila své pochyby o slučitelnosti způsobů, které Francie zvolila pro provádění rozhodnutí Sernam 2, s tímto rozhodnutím a vyjádřila možnost, že tyto způsoby obsahují nové státní podpory.
(8)
Toto rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (7). Tvrzení obou stěžovatelů jsou v něm shrnuta v bodě odůvodnění č. 16. Komise stejným rozhodnutím vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek ohledně uplatňování rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(9)
Francouzské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 8. října 2008.
(10)
Komise obdržela v tomto ohledu připomínky ze strany zúčastněných stran. První stěžovatel předložil své připomínky dne 13. listopadu 2008. Národní železniční společnost (Société nationale des chemins de fer - „SNCF“) sdělila své připomínky dne 6. února 2009. Investiční fond Butler Capital Partners („BCP“) předložil své připomínky dne 9. února 2009. Komise předala Francii obdržené připomínky dne 25. března 2009, umožnila jí se k nim vyjádřit a dne 7. května 2009 obdržela vyjádření francouzských orgánů k připomínkám prvního stěžovatele.
(11)
Dne 15. března 2011 vyzval druhý stěžovatel Komisi, aby zahájila „vyšetřovací úkony“ za účelem ověření podmínek provádění rozhodnutí Sernam 2. Komise na tuto výzvu odpověděla dne 18. května 2011 a uvedla vyšetřovací úkony, které byly provedeny od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení.
(12)
Dne 25. listopadu 2009 a 29. listopadu 2011 Komise zaslala francouzským orgánům žádosti o informace. Odpovědi obdržela dne 15. ledna 2010 a dne 25. ledna 2012.
1.2. VNITROSTÁTNÍ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(13)
Dne 3. ledna 2007 požádala společnost Mory Group francouzské orgány o vydání nařízení o dluhu: 1) první vůči společnosti Sernam SA ohledně podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla rozhodnutím Sernam 2 prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a kterou podle stěžovatele Francie skutečně zpět nezískala, a 2) druhé vůči (neurčenému) příjemci podpor na restrukturalizaci společnosti Sernam SA, které Francie údajně poskytla za účelem převodu aktiv společnosti Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4 tohoto rozhodnutí).
(14)
Ministr hospodářství, financí a průmyslu žádosti druhého stěžovatele dopisem odmítl. Toto odmítavé rozhodnutí bylo předmětem odvolání z důvodu překročení pravomocí podaném společností Mory Group u pařížského správního soudu. Podle informací Komise není tento spor dosud rozhodnut.
(15)
Kromě toho bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společnosti Sernam Xpress („Sernam Xpress“). U společnosti Sernam Xpress se jedná o společnost, jež během převodu aktiv společnosti Sernam SA získala nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2. POPIS
2.1. PODNIK SERNAM
(16)
Od svého založení společností SNCF v roce 1970 jako interní služby spočívají činnosti podniku Sernam v dopravě balíkových a paletových zásilek a spěšnin (8).
(17)
Dne 1. února 2000 byly všechny činnosti podniku Sernam přiděleny dceřiné společnosti, a vznikla tak komanditní společnost SCS Sernam. Dne 21. prosince 2001 byla SCS Sernam přeměněna na akciovou společnost (Sernam SA). V roce 2005 zahrnovala Sernam SA deset provozních dceřiných společností a jednu společnost dopravních služeb s názvem Sernam Transport Route.
(18)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam získala dne 17. října 2005 společnost Sernam Xpress nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Financière Sernam v té době držela v Sernam Xpress 100 % podíl.
(19)
Během roku 2006 vstoupil investiční fond BCP do kapitálu Sernam Xpress ve výši 51,8 %. Sernam Xpress zároveň získala společnost Coulonge, což je dopravní společnost usazená ve městě Limoges.
(20)
Během roku 2011 byly společnosti Financière Sernam a Sernam Xpress nuceny obnovit před účetní závěrkou svůj vlastní kapitál. Jelikož BCP nepřinesl nezbytný kapitál, přistoupilo se ke dvěma krokům.
(21)
Zaprvé, v květnu 2011 postoupila společnost Sernam Xpress značku Sernam své provozní společnosti Sernam Services (tento vklad je ohodnocen na výši 15 milionů EUR).
(22)
Zadruhé, dne 30. června 2011 byla společnost Sernam Xpress zrušena a společnost Financière Sernam získala jako jediný společník její majetek (tzv. „všeobecný převod majetku“).
(23)
Skupinu Sernam tak dnes tvoří Financière Sernam a dceřiné společnosti bývalé společnosti Sernam Xpress, což znamená již zmíněná společnost Sernam Services a společnost Aster („Aster“). U společnosti Aster se přitom jedná o bývalou společnost Sernam Transport Route. Sernam Xpress tuto dceřinou společnost v prosinci 2005 prodala a nabyvateli poskytla záruku na obrat. V březnu 2008 Sernam Xpress tuto společnost, která mezitím změnila název na Aster, koupila zpět. Při zpětném nákupu vložila společnost Sernam Xpress na běžný účet společnosti ASTER 5 milionů EUR. Během jednání konaném v červenci je tato částka uložená na běžném účtu přenechána společnosti ASTER. V prosinci 2011 společnost Financière Sernam, která mezitím pohltila společnost Sernam Xpress (viz 22. bod odůvodnění), navyšuje kapitál společnosti ASTER tím, že jí přenechává částku 5 599 998 EUR zanesenou na běžném účtu.
(24)
Protože se finanční situace skupiny Sernam nadále zhoršovala, bylo dne 31. ledna 2011 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společností Financière Sernam a Sernam Services. Dne 3. února 2011 je na dceřinou společnost Aster vyhlášen konkurs s možností dočasného pokračování v činnosti. Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2.2. ROZHODNUTÍ SERNAM 1 ZE DNE 23. KVĚTNA 2001
(25)
Ve svém rozhodnutí Sernam 1 povolila Komise podporu ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam. Tato podpora byla povolena zejména na základě závazku Francie, že dojde k prodeji podniku. SCS Sernam měla být ve výši 60 % svého kapitálu převzata společností Géodis SA (9), což je dopravní a logistická společnost podle občanského práva kotovaná na sekundárním trhu pařížské burzy. Géodis SA tak měla převzít plné a neomezené (10) ručení za dluhy společnosti SCS Sernam a pokrýt dodatečné náklady na restrukturalizaci ve výši 67 milionů EUR. SCS Sernam se ze své strany zavázala snížit během období 1999-2004 počet svých provozoven ze 107 na 72, snížit svůj obchodní obrat o 18 %, snížit počet svých zaměstnanců a provést restrukturalizaci s výše uvedeným rozpočtem a ve stanovené lhůtě, tj. do začátku roku 2004.
2.3. ROZHODNUTÍ SERNAM 2 ZE DNE 20. ŘÍJNA 2004
(26)
Ve svém rozhodnutí Sernam 2 Komise konstatovala, že podpora ve výši 503 milionů EUR povolená rozhodnutím Sernam 1 byla vyplacena za podmínek, jež se lišily od podmínek stanovených rozhodnutím Sernam 1, a to zejména kvůli skutečnosti, že společnost Géodis převzala 15 % podílu ve společnosti SCS Sernam (místo plánovaných 60 %). Géodis kromě toho upustila od příspěvku z vlastních prostředků na náklady restrukturalizace podniku ve výši 67 milionů EUR.
(27)
Vzhledem k těmto skutečnostem Komise schválení podpor ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci vyplacené společnosti Sernam SA podmínila. Článek 3 rozhodnutí Sernam 2, který tyto podmínky obsahuje, zní takto:
„Článek 3
1. S výhradou odstavce 2 musí být dodržovány následující podmínky:
a)
Sernam bude moci vyvíjet pouze činnost v oblasti zasílání zásilek po železnici podle koncepce Train bloc express („TBE“). V tomto směru se SNCF zaručuje poskytnout jakémukoliv dalšímu hospodářskému subjektu, který o to zažádá, tytéž podmínky, jako jsou podmínky poskytnuté Sernamu k vývoji železniční přepravy nákladů TBE.
b)
Sernam naopak bude muset v průběhu dvou následujících let od data oznámení tohoto rozhodnutí integrálně nahradit své vlastní prostředky a služby silniční přepravy prostředky a službami silniční přepravy jednoho nebo několika podniků právně a hospodářsky nezávislých na SNCF a vybraných v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení.
Vlastními prostředky a službami silniční přepravy Sernamu jsou míněny všechny silniční prostředky - tedy vozidla určená k silniční přepravě - společnosti Sernam v jejím úplném vlastnictví nebo leasingová/pronajatá.
Podniky, které převezmou od Sernamu činnosti silniční přepravy, musí svými vlastními prostředky zajišťovat celkové plnění silniční přepravy.
2. V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(28)
V rozhodnutí Sernam 2 Komise rovněž zdůraznila, že francouzské orgány vyplatily společnosti Sernam dodatečnou podporu ve výši 41 milionů EUR. Komise tuto podporu považovala za neslučitelnou s vnitřním trhem a nařídila, aby ji Francie získala zpět.
2.4. PŘEVEDENÍ ČINNOSTÍ SERNAM SA NA SPOLEČNOST FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Francie tvrdí, že za účelem provedení rozhodnutí Sernam 2 dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2. Vysvětluje, že SNCF vyzvala v tiskovém sdělení (11) všechny zúčastněné strany, aby se spojily s bankou ABN AMRO. Údajně bylo vyzváno 34 finančních a průmyslových skupin nebo konsorcií, aby si podklady prostudovaly. Pozvánky k účasti na prvním kole, které ABN AMRO rozeslala stranám, jež si podklady vyžádaly, obsahují výzvu k podávání nabídek na převzetí všech aktiv společnosti Sernam SA (je použit termín assets, protože znění pozvánky je v angličtině).
(30)
Podle francouzských orgánů hospodářský stav společnosti Sernam neumožnil získat nabídky s pozitivním zhodnocením. Všechny nabídky předložené v rámci tohoto řízení údajně dospěly ke značně záporné hodnotě:
-
[zájemce 1] (předběžná nabídka): - 120 milionů EUR,
-
[zájemce 2] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 3] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 4] (nabídka ve druhém kole): - 65,2 milionu EUR,
-
[zájemce 5] (nabídka ve druhém kole): - 56,4 milionu EUR.
(31)
Vzhledem ke skutečnosti, že neexistovala žádná pevná nabídka, vedení společnosti Sernam SA podalo nabídku na převzetí prostřednictvím společnosti, která se měla teprve vytvořit a která měla napřed název Bidco a poté Financière Sernam.
2.4.1. Skutečný okamžik převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(32)
Tato nabídka byla předložena SNCF dne 30. června 2005 a generální ředitelství SNCF ji stejného dne v zásadě přijalo. Formální uzavření memoranda o porozumění mezi všemi zúčastněnými stranami ovšem vyžadovalo určité náležitosti. K podepsání memoranda o porozumění mezi SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (jednou z deseti dceřiných společností, v nichž Sernam SA držela 100 % podíl a jež byla založena v roce 2002) a vedením budoucí společnosti Financière Sernam došlo dne 21. července 2005 (dále jen „memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005“). Společnost Financière Sernam byla zapsána do obchodního rejstříku dne 14. října 2005. K provedení různých převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam, která jsou podrobně popsána v následujících bodech odůvodnění, došlo dne 17. října 2005.
2.4.2. Jednotlivá převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(33)
Francouzské orgány uvedly, že převedení činností společnosti Sernam na společnost Financière Sernam proběhlo ve čtyřech etapách:
a)
SNCF navýšila kapitál své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam SA o 57 milionů EUR;
b)
Sernam SA provedla ve prospěch své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam Xpress vklad, který se týkal všech prvků aktiv, a to včetně 57 milionů EUR navýšení kapitálu popsaného v bodě a), a pasiv společnosti Sernam s výjimkou výhradně tzv. „finančních pasiv“ (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA u skupiny SNCF, což bylo pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“) v celkové částce 38,5 milionu EUR (12). Sernam SA získala za tento vklad jeden podíl ve společnosti Sernam Xpress v nominální hodnotě 100 EUR;
c)
Sernam Xpress poté přistoupila k navýšení kapitálu o 2 miliony EUR, jež v celém rozsahu upsala SNCF, která po této transakci držela majoritní podíl v Sernam Xpress;
d)
Společnosti Sernam SA a SNCF postoupily za cenu 2 milionů EUR společnosti Financière Sernam všechny své podíly ve společnosti Sernam Xpress, které představovaly celý její kapitál.
(34)
Společnost Sernam SA byla právně likvidována ke dni 15. prosince 2005. 41 milionů EUR, které mělo být splaceno SNCF podle rozhodnutí Sernam 2, bylo zapsáno do pasiva této likvidace (13).
(35)
Jednotlivé transakce jsou znázorněny v následující tabulce:
(36)
Kromě navýšení kapitálu společností SNCF ve prospěch společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů a ve prospěch společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR počítalo memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 se zárukami poskytnutými SNCF společnosti Financière Sernam (popsanými podrobně v bodech odůvodnění 72 až 85 rozhodnutí o zahájení řízení) a se zrušující doložkou v případě záporného rozhodnutí Komise do pěti roků po uzavření memoranda o porozumění (podrobně popsané ve 117. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).
2.5. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(37)
Ve svém rozhodnutí ze dne 16. července 2008 vyjádřila Komise přání ověřit, zda Francie opravdu dodržela čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, jak tvrdí, a zda postup vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR zvolený Francií, to znamená zapsání pohledávky státu do úpadku společnosti Sernam SA, umožňuje skutečně zamezit narušení hospodářské soutěže vyvolanému touto podporou. Komise si kromě toho přála ověřit, zda převod aktiv společnosti Sernam SA nevedl k novým státním podporám neslučitelným s vnitřním trhem.
2.6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
2.6.1. Připomínky stěžovatelů
(38)
První stěžovatel se zaprvé domnívá, že podmínky stanovené rozhodnutím Sernam 2 pro prodej aktiv společnosti Sernam SA nebyly dodrženy.
(39)
Jednak prý nebyla dodržena mezní lhůta stanovená rozhodnutím Sernam 2 pro provedení převodu, tj. 30. červen 2005, protože převody byly schváleny až 17. října 2005 a ve stejný den mělo údajně dojít také k převodu akcií.
(40)
Pokud jde potom o cenu převodu, první stěžovatel se domnívá, že tato cena byla stanovena pouze na základě odkazu na nabídku předloženou společností Financière Sernam. Tato nabídka byla údajně sama o sobě neoprávněná, protože předpokládala poskytnutí nových podpor, a to zejména navýšení kapitálu společnosti Sernam SA. První stěžovatel nakonec zdůrazňuje, že se u Sernam Xpress nejednalo o společnost nezávislou na Sernam SA, jak to prokazuje Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení.
(41)
Ostatně převody ve skutečnosti údajně představují tzv. share deal, tj. zachování subjektu-příjemce na trhu s pouhou změnou jeho vlastníka.
(42)
Kritizuje rovněž porušení podmínky provést prodej prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení. Po dvojím navýšení kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress se podle něj měl předložit veřejné konzultaci a nabídkovému řízení spíše prodej společnosti Sernam Xpress než společnosti Sernam SA.
(43)
První stěžovatel zadruhé kritizuje manipulace, k nimž došlo při zhodnocování převáděných aktiv a pasiv, a nedostatečné zhodnocení prodávaného subjektu.
(44)
Zatřetí první stěžovatel uvádí řadu opatření, která podle něj představují nové podpory: navýšení kapitálu o 57 milionů, nevrácení protiprávní podpory ve výši 41 milionů, odepsání finančních pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA. U všech těchto opatření se údajně jedná o podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(45)
Začtvrté první stěžovatel zdůrazňuje, že na společnost Sernam SA měl být místo postoupení vyhlášen úpadek. Sdílí pochyby Komise ohledně zohlednění některých nákladů ve výpočtu likvidace společnosti a domnívá se, že se v žádném okamžiku neukazuje, že by skutečné náklady na restrukturalizaci společnosti Sernam byly nižší než náklady na její likvidaci.
(46)
První stěžovatel z uvedeného dochází k závěru, že se francouzské orgány nejenom vyhnuly povinnosti získat zpět podporu ve výši 41 milionů EUR, která byla prohlášena za neslučitelnou, ale poskytly údajně nové podpory ve výši nejméně 95 milionů EUR, k nimž je nutno přidat různé podpory ve formě záruk.
(47)
Druhý stěžovatel ze své strany připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení nepředložil.
2.6.2. Připomínky zúčastněných stran, které se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 bylo opravdu dodrženo
2.6.2.1. Připomínky SNCF
(48)
SNCF se domnívá, že dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Tvrdí, že prodala všechna aktiva společnosti Sernam jako jeden celek před 30. červnem 2005, a to prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení za tržní cenu společnosti, která na ni neměla právní vazbu.
(49)
Podle SNCF jsou převody nedělitelné a proběhly zároveň. Komise je prý proto nemůže uměle rozdělovat.
(50)
Domnívá se, že v případě záporné ceny je zásada soukromého investora v tržním hospodářství údajně dodržena, pokud jsou náklady postoupení nižší než náklady na likvidaci společnosti, jež by nesl stát jako akcionář, a předkládá podrobné připomínky, aby to prokázala.
(51)
Nakonec zdůrazňuje, že povinnost ohledně navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR byla údajně zanesena do pasiva likvidace společnosti Sernam SA.
2.6.2.2. Připomínky fondu Butler Capital Partners
(52)
BCP zaprvé přináší upřesnění ohledně svého zásahu do kapitálu společnosti Sernam Xpress.
(53)
Zadruhé BCP upřesňuje cíl sledovaný koupí společnosti Coulonge.
(54)
Zatřetí BCP popírá, že by společnost Sernam Xpress po navýšení kapitálu o 57 milionů EUR a o 2 miliony EUR disponovala přebytkem hotovosti. BCP údajně musel vložit 6 milionů EUR v hotovosti, aby dostal její úroveň na přijatelnou hranici vzhledem ke ztrátám, které bylo nutno financovat.
(55)
Začtvrté BCP popírá, že by byl užitek z podpory ve výši 41 milionů EUR převeden na Sernam Xpress. BCP se domnívá, že o podobné situaci by se dalo uvažovat pouze tehdy, pokud by bylo prokázáno, že k převedení činností společnosti Sernam SA nedošlo za tržní cenu. Podle BCP ovšem k převodu došlo následkem nediskriminačního, transparentního a otevřeného řízení. BCP také připomíná, že převod provázel znalecký posudek.
(56)
Pokud jde konečně o důsledky převzetí kontroly nad společností Sernam fondem, BCP analyzuje navýšení kapitálu jako prodej a v souladu s judikaturou ve věcech Banks (14) a SMI (15) se domnívá, že navrácení údajné podpory nemůže zatěžovat společnost Financière Sernam nebo její dceřinou společnost Sernam Xpress.
2.7. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
2.7.1. Dodržení rozhodnutí Sernam 2
2.7.1.1. Dodržení mezní lhůty pro prodej
(57)
Francouzské orgány se domnívají, že pevná nabídka převzetí právně závazná pro kupujícího byla předložena dne 30. června 2005 a ve stejný den ji SNCF přijala, čímž se dohoda stala z hlediska francouzského smluvního práva neodvolatelnou.
2.7.1.2. Cena za prodej
(58)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 nezakázalo prodej za zápornou cenu a že judikatura uznává, že taková cena může představovat cenu tržní.
(59)
Aktiva byla údajně prodána za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, jež odpovídala částce navýšení kapitálu Sernam SA společností SNCF. Tato cena byla prý vyšší než původně podané orientační nabídky a představovala jedinou pevnou nabídku předloženou trhem společnosti SNCF. Údajně ji potvrdilo několik nezávislých znaleckých posudků (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings a Commission des Participations et Transferts).
(60)
Podle francouzských orgánů představuje předběžné navýšení kapitálu provedené SNCF pouze prováděcí prostředek. Při popírání tržní hodnoty aktiv společnosti Sernam se prý Komise nemůže proto na toto navýšení kapitálu odvolávat, přičemž již sama existence tržní ceny údajně vylučuje u celé záporné ceny její označení za podporu.
2.7.1.3. Prodej aktiv
(61)
V reakci na analýzu Komise, podle které mělo převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam proběhnout ve dvou po sobě následujících etapách, tj.: 1) převod aktiv v celku v rámci skupiny ze Sernam SA na Sernam Xpress (v tomto stádiu dceřiné společnosti v plném vlastnictví Sernam SA) a poté 2) prodej Sernam Xpress společnosti Financière Sernam, který odpovídal tzv. share deal a ne prodeji aktiv, se francouzské orgány domnívají, že se jedná o neopodstatněné a umělé rozdělení.
(62)
Zaprvé, u převodů se údajně jedná o „vklad s postoupením“ provedený prostřednictvím navýšení kapitálu, to znamená o nerozdělitelný postup, ke kterému se přistoupilo ze dvou důvodů: 1) francouzské právo údajně neumožňuje provést prodej aktiv za zápornou cenu a 2) bylo nutno zajistit, že kupující nemá právní vazbu na SNCF.
(63)
Vzhledem k trvale ztrátové hospodářské situaci (kumulované ztráty posledních čtyř hospodářských roků před postoupením společnosti dosahovaly výše 309,2 milionu EUR) měla aktiva Sernam SA údajně celkově zápornou hodnotu.
(64)
Za účelem dodržení zákazu prodeje za zápornou cenu stanoveného ve francouzském právu a zajištění hospodářské neutrality postoupení společnosti se údajně v případě záporné hodnoty postupovaných aktiv v praxi používá postup, který počítá s tím, že 1) cena hrazená kupujícím bude symbolická a že 2) se provede opatření, kterým se kupujícímu dostane náhrady (buď se prodejce před postoupením společnosti bude podílet na navýšení jejího kapitálu, nebo upustí od pohledávek, které by mohl mít vůči postupované společnosti).
(65)
Aby se kromě toho předešlo jakémukoliv zpochybnění platnosti tohoto postupu ze strany věřitelů Sernam SA nebo použití jejich práva se této transakci postavit, bylo nutno připojit k aktivům v celku pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti Sernam. Pouhý prodej aktiv by údajně neumožnil tato pasiva vyrovnat.
(66)
Bylo proto nutno přistoupit k částečnému vkladu aktiv podléhajících režimu rozdělení společností podle článků L.236-16 až L.236-21 francouzského obchodního zákoníku. Francouzské orgány v tomto ohledu upřesňují, že se vklad vlastně rovná prodeji, protože obsahuje rovněž převod vlastnických práv a protože odměnu představují cenné papíry vystavené společností, jež je příjemcem vkladu.
(67)
Vzhledem k tomu, že podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nesměl mít kupující právní vazbu na SNCF, nebylo možno provést vklad aktiv v celku přímo u společnosti Financière Sernam, protože by se v tomto případě společnost Sernam SA stala automaticky díky vkladu akcionářem společnosti Financière Sernam. Uvedené údajně vysvětluje, proč došlo k částečnému vkladu aktiv u společnosti Sernam Xpress, a poté k jejímu postoupení společnosti Financière Sernam.
(68)
Podle francouzských orgánů nepředstavuje částečný vklad aktiv do společnosti Sernam Xpress v žádném případě převod v rámci skupiny, protože se u Sernam Xpress jedná o „prázdnou společnost“ použitou k umístění aktiv Sernam SA v celku pouze z toho důvodu, aby bylo možné jejich současné postoupení kupujícímu, tzn. společnosti Financière Sernam, a ne kvůli pokračování v činnosti její mateřské společnosti. Tato aktiva byla uložena a vložena do společnosti Sernam Xpress za jejich tržní hodnotu za účelem provedení transakce. Vklad aktiv v každém případě údajně vedl k převodu vlastnických práv, pro který Sernam Xpress vydala jeden podíl v nominální hodnotě 100 EUR. Podle francouzských orgánů představuje tato akcie cenu za skutečnou hodnotu vložených aktiv a pasiv po navýšení kapitálu společnosti ve výši 57 milionů EUR.
(69)
Francouzské orgány připojily ke svým připomínkám k rozhodnutí o zahájení řízení stanovisko profesora práv Nicolase Molfessise, podle nějž „francouzské právo […] neumožňovalo SNCF postoupit aktiva společnosti Sernam v celku přímo společnosti Financière Sernam; kvůli dodržení povinností stanovených Komisí donutily použitelné právní předpisy SNCF provést vklad s postoupením společnosti:
-
protože francouzské právo nezná pojem prodeje za zápornou cenu jako takový, nemohla transakce proběhnout za tržní cenu v podobě uložené Komisí bez předchozího navýšení kapitálu,
-
protože francouzské právo nezná případ postoupení dluhu a podřizuje smluvní postoupení předchozímu souhlasu všech postupovaných smluvních stran, což je v praxi nemožné dosáhnout, bylo nutno pro překonání této překážky použít pro postoupení provozních pasiv nezbytných pro pokračování v činnosti techniku částečného vkladu aktiv. Kvůli dodržení podmínky neexistence právní vazby mezi postupujícím a nabyvatelem, již uložila Komise, vyžadovalo použití techniky částečného vkladu aktiv existenci zprostředkující společnosti, tj. Sernam Xpress.
Postup použitý společností Sernam je nutno považovat za postoupení aktiv v celku:
-
Kasační soud považoval z praxe dobře známou transakci vkladu s postoupením za postoupení aktiv pokaždé, když vše svědčilo o nedělitelnosti obou kroků, protože oba měly v důsledku za cíl převod aktiv,
-
v tomto konkrétním případě je podobná nedělitelnost zcela zřejmá, protože z různých úmluv podepsaných stranami jasně vyplývá jejich vůle považovat různé transakce za vzájemně související a sledující jediný cíl, kterým je postoupení aktiv společnosti Sernam společnosti Financière Sernam.“
(70)
Podle francouzských orgánů byla aktiva společnosti Sernam SA prodána v celku společnosti bez právní vazby na SNCF za zápornou cenu odpovídající ceně tržní a po vyjednávání o postoupení v rámci nediskriminačního, bezpodmínečného, transparentního a otevřeného výběrového řízení, tedy v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
2.7.1.4. Transparentní a otevřená povaha výběrového řízení
(71)
Pro francouzské orgány je věcně chybné tvrzení, podle nějž podklady předané možným nabyvatelům aktiv společnosti Sernam SA neuváděly prodej Sernam Xpress, ale prodej aktiv společnosti Sernam SA. Požadavek nediskriminačního, transparentního a otevřeného nabídkového řízení kromě toho neznamená, že je po navýšení kapitálu nutno vyhlásit nové nabídkové řízení, protože toto navýšení je pouze přímým důsledkem daného nabídkového řízení a záporné ceny, která z něj vyšla.
2.7.1.5. Oprávněná důvěra
(72)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 tím, že výslovně počítalo s možností postoupit aktiva společnosti Sernam v celku, vzbudilo jak u vedení SNCF, tak u francouzských orgánů věcně podložené naděje, že jim byl tento postup povolen. Zahájení vyšetřovacího řízení v oblasti státních podpor tak údajně nebere na vědomí oprávněnou důvěru, kterou francouzské orgány vložily do rozhodnutí Sernam 2, a to tím spíše, že s Komisí jednaly zcela transparentně, protože jí poskytly ke způsobům tohoto postoupení všechna potřebná vysvětlení.
2.7.2. Údajné manipulace, k nimž mělo dojít při zhodnocování aktiv a pasiv převedených ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress
(73)
Pokud jde o údajné manipulace, k nimž mělo při zhodnocování dojít, francouzské orgány nejprve odmítají diskont ve výši 22 milionů, který měl být údajně uplatněn na zhodnocení aktiv. Protože se totiž jednalo o částečný vklad aktiv s následným postoupením, vyžadovaly prý použitelné účetní předpisy ohodnocení ne podle čisté účetní hodnoty, jak tvrdí první stěžovatel, ale na základě skutečné hodnoty vložených aktiv a pasiv. Tyto hodnoty se oceňovaly podle tržní ceny nebo nezávislých znaleckých posudků. Platné účetní předpisy byly údajně také uplatněny při ohodnocení odložených daňových úlev. Pokud jde o ocenění portfolia značek, bylo toto ocenění založeno na odhadu provedeném Evropskou komisí dne 23. května 2001 při vkladu SNCF do společnosti SCS Sernam.
(74)
Pokud jde o ohodnocení pasiv, francouzské orgány soudí, že byla převedena pouze pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti, jež byla příjemcem vkladu. Ohodnocení tzv. badwill ostatně údajně odpovídá pouze účetnímu zápisu záporné tržní hodnoty ve výši 57 milionů EUR.
2.7.3. Neexistence povinnosti Sernam Xpress vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR
(75)
Francouzské orgány zdůrazňují, že v tomto konkrétním případě není údajně relevantní rozlišení mezi share deal a asset deal, ze kterého vychází argumentace rozvinutá Komisí v rámci věcí SMI (16) a CDA (17).
2.7.3.1. Rozdělení transakce na převod v rámci skupiny a share deal
(76)
Z důvodů rozvedených v bodech odůvodnění č. 61 až 70 se francouzské orgány domnívají, že převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavuje převod v rámci skupiny s následným share deal, ale postoupení aktiv třetí straně.
(77)
Podpůrně zdůrazňují, že by tržní cena společnosti Sernam Xpress nutně zohlednila dluh ve výši 41 milionů EUR, pokud by k převodu podpory došlo. Za tohoto předpokladu by záporná cena dosáhla částky 98 milionů EUR (57 + 41). Ovšem záporná cena „uhrazená“ (ve skutečnosti obdržená) společností Financière Sernam byla údajně pouze 57 milionů EUR. Prodejce tak měl sice ušetřit částku 41 milionů EUR, ale zachoval si tím hospodářský prospěch z podpory. V těchto souvislostech se odvolávají na rozsudek ve věci Banks (18).
2.7.3.2. Dodržení podmínek rozsudků ve věcech CDA a SMI
(78)
Francouzské orgány zdůrazňují, že ve svém rozsudku ve věci CDA Soud prvního stupně usoudil, že skutečnost, že CDA pokračovala v činnosti podniků, které byly příjemci podpory, neumožňuje jako taková prokázat existenci vůle obejít účinky příkazu k navrácení (19).
(79)
Soud údajně upřesnil, že neexistovala vůle obejít účinky příkazu k navrácení, protože CDA zaplatila kupní cenu odpovídající tržní ceně za převzetí určitých aktiv společnosti LCA (20).
(80)
Protože, podle francouzských orgánů, společnost Sernam Xpress nabyla vlastnictví aktiv a části pasiv společnosti Sernam SA za jejich tržní hodnotu, nepřevedla tato transakce na Sernam Xpress skutečné čerpání výhody z poskytnutí podpory ve výši 41 milionů EUR. Kromě toho Komise údajně nemůže tvrdit, že společnost Sernam SA se po prodeji svých aktiv stala prázdnou skořápkou, od níž by nebylo možno získat zpět podporu, jež byla prohlášena za neslučitelnou. Podobný argument byl již rozebrán v rozsudku ve věci CDA a Soud prvního stupně ho odmítl (21).
(81)
Francouzské orgány zdůrazňují, že postoupení aktiv společnosti Sernam SA v celku byla možnost, s níž Komise výslovně počítala. Skutečnost, že SNCF postoupila aktiva společnosti Sernam v celku za tržní cenu určité společnosti prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení, nelze údajně v žádném případě považovat za obejití Komise.
(82)
Tím spíše, že sama Komise usoudila, že podobné obejití je vyloučeno „tehdy, kromě toho, že k převodu dochází za tržní cenu, jedná-li se o převod „en bloc“ majetku společnosti, která je příjemcem podpory, a tento převod je proveden v rámci bezpodmínečného postupu otevřeného pro všechny soutěžitele této společnosti“ (22).
(83)
Pokud jde o tvrzení Komise (23), podle nějž transakce prý neumožnila pouze skrýt aktiva, jak to umožňuje rozsudek ve věci CDA, ale také vytvořit strukturu, jež umožňuje financovat nové investice, jako je koupě společnosti Coulonge, stačilo by konstatování, že k nabytí společnosti Coulonge společností Sernam Xpress došlo údajně zároveň s převzetím Sernam Xpress fondem BCP a že společnost Sernam Xpress mohla přistoupit k této akvizici, protože se mohla opřít o své převzetí fondem BCP, který dodal disponibilní hotovost.
(84)
Na rozdíl od pochyb vyjádřených Komisí je tak údajně splněna podmínka, kterou francouzské orgány označují jako „třetí kritérium“ rozsudku ve věci CDA.
2.7.4. Nové podpory ve prospěch společností Sernam Xpress a/nebo Financière Sernam
(85)
Pokud jde o existenci nových podpor v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 (navýšení kapitálu Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF; navýšení kapitálu Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF; záruky poskytnuté SNCF společnosti Financière Sernam; zrušující doložka), francouzské orgány se domnívají, že v případě prodeje za tržní cenu následkem transparentního a otevřeného nabídkové řízení a za náklady nižší než náklady případné likvidace neobsahuje tento prodej prvky podpory.
(86)
Záporná cena nabídnutá společností Financière Sernam navíc údajně odpovídá odhadům nezávislých znalců.
(87)
Francouzské orgány upřesňují, že zrušující doložka byla vložena do memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 na žádost společnosti Financière Sernam, a to pouze z toho důvodu, aby tuto společnost chránila před rizikem záporného rozhodnutí Komise. Francouzské orgány soudí, že bez tohoto druhu doložky by nebylo žádné postoupení aktiv možné, a tvrdí, že Komise údajně tuto doložku v předchozím případě nezpochybnila (24).
3. POSOUZENÍ KOMISE
3.1. PŘIPOMENUTÍ ODŮVODNĚNÍ ČLÁNKU 3 ROZHODNUTÍ SERNAM 2
(88)
Úvodem Komise připomíná, že toto řízení bylo zahájeno podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (25), protože Komise měla informace, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2, a to po neoprávněném použití podpory rovněž podmíněně povolené rozhodnutím Sernam 1.
(89)
Komise soudí, že je nutno připomenout důvody, které ji vedly k uložení podmínek stanovených v článku 3 rozhodnutí Sernam 2 (26):
„[…] s ohledem na neoprávněné použití podpory, konstatované výše, a s ohledem na prodloužení doby trvání plánu na restrukturalizaci se Komise dále domnívá, že Sernam musí poskytnout zvláštní vyrovnání tím, že se trvale vzdá segmentu trhu s velkou nadměrnou kapacitou, aby bylo možné odůvodnit schválení části příslušné podpory.
Poskytnutí státních podpor v případě nadměrné strukturální kapacity až poklesu na těchto trzích, by skutečně s okamžitým následkem dalo podniku, který musel zastavit svou činnost v důsledku uvedených obtíží, možnost uměle, ke škodě konkurenčních a finančně zdravých podniků, zaujímat část silně žádaných trhů. Tak je třeba zamezit, aby podpora měla nežádoucí účinek a ze žádaného trhu vyháněla finančně zdravé podniky ve prospěch podniků, které se svými vlastními prostředky ukazují jako neschopné k přežití.
Komise se v tomto smyslu domnívá, že Sernam se musí trvale zříci svých činností v segmentech trhu s nadměrnou kapacitou, v tomto případě segmentu trhu se sběrnou službou/tradičními zásilkami zasílanými prostřednictvím silniční přepravy.
I když Sernam takový ústup již zahájil, Komise se domnívá, že není dostatečný a že musí trvale pokračovat. Proto považuje za nutné stanovit podmínky, které i) umožní Sernamu pokračovat v rozvoji inovativní diverzifikace u vyvíjeného segmentu trhu (který tedy nevykazuje nadměrnou kapacitu) a ii) umožní nahradit v segmentech trhů s nadměrnou kapacitou, stagnací nebo poklesem služby Sernamu službami jiných hospodářských subjektů (výsledkem čehož je uvolnění částí trhu v těchto segmentech ze strany Sernamu).
(…)
Komise též připomíná, že v případě prodeje celé společnosti Sernam (aktiva i pasiva), zamýšleného francouzskými orgány, musí být v každém případě použity podmínky rozhodnutí (převzetí činností silniční přepravy Sernamu jinými podniky a diverzifikace činností Sernam v železniční nákladní přepravě). Pokud by Sernam měl naopak prodat svá aktiva v celku, Komise připomíná, že se tyto dvě výše uvedené podmínky, týkající se restrukturalizace společnosti, nepoužijí, vzhledem k tomu, že Sernam nebude působit v současné právní formě a uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(90)
Rozhodnutí Sernam 2 tak pro Sernam SA počítá se dvěma různými scénáři prodeje: prodej celé společnosti Sernam SA (aktiva a pasiva) a prodej pouze aktiv. V prvním případě podléhá společnost, jež nabude aktiva a pasiva, podmínkám uvedeným v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 a v druhém případě se tyto podmínky neuplatňují.
(91)
Dále je nutno připomenout širší souvislosti, do kterých zapadají rozhodnutí Komise Sernam 1 a Sernam 2. Sernam SA byla trvale ztrátová společnost, jež využívala podpor státu na provoz, které jí vyplácela mateřská společnost SNCF a které byly pro přežití podniku nezbytné.
(92)
Bylo nutno ukončit umělé přežívání společnosti, která neoprávněně zaujímala podíly na trhu, i když nebyla konkurenceschopná. Z uvedeného vyplývá, že na jedné straně skončila pravidelná pomoc státu společnosti Sernam a na druhé straně měla buď být ukončena narušování hospodářské soutěže vyvolávaná touto pomocí, nebo být provázena vyrovnávacími opatřeními. Mělo tak dojít k vrácení 41 milionů EUR neoprávněných a neslučitelných podpor poskytnutých společnosti Sernam v období 2001-2004 a oproti podpoře na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR měla být ukončena vyrovnávací opatření, čímž by se uvolnily podíly na trhu.
(93)
Komise ovšem hned zpočátku zjišťuje, že způsob, kterým Francie zamýšlela provést rozhodnutí z roku 2004, je přímo v rozporu se sledovanými cíli. Francouzské orgány totiž pod záštitou provádění tohoto rozhodnutí pokračovaly v poskytování provozních podpor, snažily se zachovat hospodářské přežití podniku bez uvolnění podílů na trhu a naopak se pokoušely jeho konkurenční postavení posílit.
(94)
V tomto stádiu je nutno přistoupit k metodickému přezkumu prostředků, které francouzské orgány uplatnily pro dosažení svých cílů.
3.2. ZNEUŽITÍ PODPORY POVOLENÉ ROZHODNUTÍM SERNAM 2
(95)
Francouzské orgány potvrzují, že podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Komise se proto může omezit na ověření, zda Francie dodržela podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Pro připomínku tento odstavec zní:
„V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(96)
Jak bude doloženo následovně, Francie tyto podmínky nedodržela.
3.2.1. Dne 30. června 2005 k převedení činností nedošlo
(97)
Z připomínek francouzských orgánů a prvního stěžovatele vyplývá, že dne 30. června 2005 vedení SNCF pouze v zásadě schválilo pevnou nabídku společnosti Financière Sernam. Memorandum o porozumění, které zavazuje všechny strany podílející se na transakci, bylo přitom podepsáno až 21. července 2005 a různé převodní transakce byly uskutečněny až 17. října 2005.
(98)
Komise z uvedeného dospívá k závěru, že k převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nedošlo nejpozději dne 30. června 2005, jak to přesto vyžadovala podmínka stanovená rozhodnutím Sernam 2. Již tato skutečnost by stačila k závěru, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.2. Převedení činností nepředstavuje prodej (27)
(99)
Prodejní smlouva v právních řádech členských států Unie spočívá na zásadách vypracovaných římským právem (emptio venditio). Prodej spočívá v převodu vlastnictví určitého majetku oproti uhrazení určité ceny. Jak zdůrazňuje francouzská vláda v souvislosti s francouzským právem, musí být tato cena pozitivní.
(100)
Transakce, při níž osoba, jež chce převést vlastnictví jednoho nebo více zboží, nabízí jejich nabyvateli peníze, nepředstavuje prodej, ale jiný typ smlouvy.
(101)
V tomto konkrétním případě zaplatila SNCF částku 59 milionů EUR za navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR a společnosti Sernam Xpress ve výši 2 miliony EUR a společnosti Financière Sernam poskytla různé záruky. Uhrazení částky 2 milionů EUR společností Financière Sernam společnostem SNCF a Sernam SA vyrovnává navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress, nikoliv ale ostatní součásti transakce. Smlouvu uzavřenou mezi SNCF a Financière Sernam nelze proto označit za prodejní. Tuto skutečnost francouzské orgány ostatně nepopírají, když vysvětlují, že jednotlivá převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavují prodej, protože francouzské právo by jim neumožnilo provést prodej, který by vedl k takovému výsledku.
(102)
Komise dochází k závěru, že smlouva uzavřená mezi SNCF a společností Financière Sernam nepředstavuje prodej. Z tohoto důvodu není také dodržen čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, protože k žádnému prodeji nedošlo. Francie proto zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.3. Převedení činností nepředstavuje prodej aktiv, ale převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv)
(103)
I za předpokladu, že by převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam představovalo prodej, dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 předpokládá, že se tento prodej týká pouze aktiv a ne celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Uvedené vyplývá z 217. bodu odůvodnění rozhodnutí Sernam 2, který je citován v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.
(104)
Jak je uvedeno v oddílu 2.4, převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, provedené SNCF, je založeno na využívání společností Sernam SA její dceřiné společnosti Sernam Xpress, kterou plně vlastní a na kterou byla převedena aktiva Sernam SA a také její pasiva s výjimkou některých jejích závazků vůči mateřské společnosti SNCF. Před tímto převodem přistoupila SNCF na navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR a tato disponibilní likvidita byla zahrnuta do převáděných aktiv. Po provedení převodu přistoupila SNCF k navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress v částce 2 milionů EUR. Poté byly akcie společnosti Sernam Xpress prodány společnosti Financière Sernam za stejnou částku (2 miliony EUR).
(105)
Jak je uvedeno v oddílu 2.7.1.3, francouzské orgány odůvodňují nutnost této transakce jak francouzským právem, tak rozhodnutím Sernam 2.
(106)
Zdůrazňují, že celkový výsledek transakce je stejný jako výsledek prodeje aktiv. Je ji prý nutno proto považovat za prodej aktiv Sernam SA v celku, a to ve smyslu čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
(107)
Komise dospívá k jinému závěru, a to ze dvou důvodů.
3.2.3.1. Převedení spočívá v převodu aktiv a pasiv v celku v rámci jedné skupiny, po němž následuje prodej akcií (share deal) dceřiné společnosti, jež je nabyla
(108)
Transakce provedená společností SNCF umožnila společnosti Financière Sernam nabýt akcie společnosti Sernam Xpress, a tudíž přistoupit k prodeji akcií („share deal“).
(109)
SNCF sice nejprve provedla transakci označovanou podle francouzských orgánů francouzským právem za „částečný vklad aktiv“ (ve skutečnosti aktiv a pasiv). Ovšem ani v případě oddělené analýzy nelze tuto transakci označit za „prodej aktiv třetí straně“. Uskutečnila se za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, a nepředstavuje proto prodej (viz oddíl 3.2.2). Netýká se navíc pouze aktiv, ale také všech pasiv, s výjimkou některých závazků Sernam SA vůči své mateřské společnosti SNCF. Jednalo se tak o převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) a ne o prodej pouhých aktiv (viz také oddíl 3.2.3.2).
(110)
Nakonec bylo toto převedení provedeno na dceřinou společnost v plném vlastnictví, kterou byla společnost Sernam Xpress, tedy subjekt vytvořený ad hoc a určený k převzetí aktiv a pasiv společnosti Sernam SA s jediným cílem, aby byla sama prodána společnosti Financière Sernam. Tento vklad tak nebyl učiněn do třetího podniku, který by byl na SNCF nezávislý.
(111)
Akcie společnosti Sernam Xpress byly poté prodány společnosti Financière Sernam, což také nepředstavuje prodej aktiv třetí straně, ale převedení akcií nebo-li share deal (a tedy převedení celého podniku).
(112)
Žádná z transakcí provedených SNCF proto nepředstavuje prodej aktiv společnosti Sernam SA v celku společnosti bez právní vazby na SNCF, a podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nebyly tudíž splněny.
3.2.3.2. Převedení se neomezuje na aktiva, ale zahrnuje celou společnost SA (aktiva a pasiva)
(113)
Bod odůvodnění č. 217 rozhodnutí Sernam 2 uvedený v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí stanoví jasné rozlišení mezi prodejem aktiv na jedné straně a prodejem celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) na straně druhé. Z tohoto bodu odůvodnění jasně vyplývá, že pokud by francouzské orgány musely, jak měly v úmyslu v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, přistoupit na prodej celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv), měly za povinnost dodržet podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2.
(114)
Výsledkem různých převodních transakcí je, že společnost Financière Sernam nabytím společnosti Sernam Xpress získává v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2 všechna aktiva a pasiva společnosti Sernam SA kromě následujícího: na jedné straně se aktiva navýšila vložením částky 57 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam SA a 2 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam Xpress (viz také oddíl 3.2.4 tohoto rozhodnutí) a jednak se pasiva snížila o výši akcionářské půjčky získanou společností Sernam SA od skupiny SNCF, která odpovídala pasivu za zrušení smlouvy „IBM - GPS“, a o částku závazku vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR.
(115)
Tyto okrajové úpravy ovšem nemohou zastřít skutečnost, že zásadní část aktiv a pasiv společnosti Sernam SA byla skutečně převedena nejprve na společnost Sernam Xpress a poté na společnost Financière Sernam.
(116)
Převedení činností tak nepředstavuje prodej aktiv ale, až na některé výjimky, převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy, a to také z tohoto důvodu.
3.2.4. Převedení se neomezuje na aktiva vlastněná společností Sernam SA v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, ale byla navýšena o částku 59 milionů EUR
(117)
Na straně aktiv Komise rovněž zaznamenává, že navýšením kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress došlo k přidání částky ve výši 59 milionů EUR a že při zohlednění úhrady ve výši 2 milionů EUR společností Financière Sernam představuje tento dodatek z hospodářského hlediska částku 57 milionů EUR. Takový dodatek k aktivům čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nepovoluje.
3.2.5. Převedení činností neproběhlo prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení
(118)
Francouzské orgány nejprve připravily otevřené a transparentní řízení. Na konci tohoto řízení ovšem SNCF neobdržela žádnou závaznou nabídku.
(119)
Po neúspěšném otevřeném a transparentním řízení byla smlouva ohledně různých převodů činností společnosti Sernam SA uzavřena se společností Financière Sernam. Protože se posledně jmenovaná společnost nezúčastnila jako taková a nezávislým způsobem otevřeného a transparentního řízení, převedení činností prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení se tak nakonec neuskutečnilo.
(120)
Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy rovněž z tohoto důvodu.
3.2.6. Cíl prodeje aktiv nebyl dodržen
(121)
Rozhodnutí Sernam 2 vysvětluje ve svém bodě odůvodnění č. 217 cíl prodeje aktiv takto:
„Sernam […] uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(122)
Cílem prodeje aktiv tak bylo uvolnění částí trhu a aktiv společnosti Sernam SA a zároveň umožnit třetímu subjektu tato aktiva používat. Prodej aktiv měl tedy za cíl přerušit hospodářskou činnost společnosti Sernam SA.
(123)
V tomto konkrétním případě nabylo ovšem celou společnost Sernam SA její vedení, které se seskupilo v budoucí společnosti Financière Sernam. Nepřerušení hospodářské činnosti je úplné. Podnik je zbaven značné části svého dluhu a získal volný kapitál ve výši 59 milionů EUR, z nichž 57 milionů připadá z hospodářského hlediska na SNCF. Kromě skutečnosti, že provedená transakce nedodržuje podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, neumožňuje navíc ani dosáhnout cílů sledovaných tímto rozhodnutím. Vede naopak k posílení hospodářského subjektu, které může zhoršit narušení hospodářské soutěže, zatímco opatření uložená rozhodnutím měla za cíl právě jeho zmírnění.
3.2.7. Argumenty předložené Francií neumožňují prokázat dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2
(124)
Tvrzení Francie, podle nějž transakce brány jako celek údajně odpovídají prodeji aktiv v celku, nelze přijmout. Prvním příznačným rysem prodeje aktiv v celku je již z jeho podstaty skutečnost, že nemůže být založen na prodeji akcií. Komise proto nemůže přijmout tvrzení, podle nějž se několik různých právních aktů (částečný vklad aktiv a pasiv a následující share deal) rovná jednomu danému právnímu aktu (prodej aktiv), pokud jeden ze skutečně provedených právních aktů představuje vyvrácení hledaného právního aktu.
(125)
Stejně tak nelze přijmout tvrzení, podle nějž francouzské právo neumožňuje přímý prodej aktiv společnosti Sernam SA společnosti Financière Sernam. Zaprvé je nutno připomenout, že rozhodnutí Sernam 2 ponechávalo Francii možnost dvou alternativních řešení, jak toto rozhodnutí provést. Za předpokladu, že by se prodej aktiv ukázal jako nemožný, mohly francouzské orgány stále provést toto rozhodnutí podle možnosti, s níž počítá čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 (omezit vlastní činnosti společnosti Sernam SA na pouhou dopravu zásilek po železnici, přičemž by dopravu po silnici zajišťovali subdodavatelé). Zadruhé, pokud by se věřitelské třetí strany skutečně postavily proti prodeji za zápornou cenu, mohlo být na společnost Sernam SA uvaleno kolektivní úpadkové řízení, v jehož rámci by k prodeji aktiv mohlo dojít.
(126)
Pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Francouzské orgány sice dne 24. listopadu 2004 Komisi navštívily a dne 21. prosince 2004 ji dopisem úředně informovaly o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by ovšem popsaly zásadní prvky tohoto postupu, je ale nutno zdůraznit, že Francie v žádném okamžiku Komisi neoznámila změnu plánu restrukturalizace, který Komise ve svém rozhodnutí Sernam 2 podmínečně schválila. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (28) ale ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(127)
Komise ale nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
3.2.8. Závěr: Francie nedodržela článek 3 rozhodnutí Sernam 2 a zneužila podporu ve výši 503 milionů EUR
(128)
Jako závěr zastává Komise názor, že článek 3 rozhodnutí Sernam 2 nebyl dodržen. Došlo proto ke zneužití podpory na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR, kterou podmíněně povolilo rozhodnutí Sernam 2.
3.2.9. Podpora ve výši 503 milionů EUR není slučitelná s vnitřním trhem
(129)
Protože podporu ve výši 503 milionů EUR příjemce použil za porušení rozhodnutí Sernam 2, není tato podpora na základě tohoto rozhodnutí slučitelná s vnitřním trhem.
(130)
Uvést důvody slučitelnosti podpory přísluší podle judikatury Soudního dvora členskému státu. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, dochází Komise k závěru, že podpora ve výši 503 milionů EUR je neslučitelná s vnitřním trhem a je nutno ji získat zpět, a to navýšenou o úroky ode dne, kdy byla dána k dispozici.
(131)
Toto vrácení musí být vymáháno od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména od společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a byla dříve vykonávána společností Sernam SA (dnes likvidované) a poté společností Sernam Xpress (jejíž majetek byl pohlcen společností Financière Sernam následkem všeobecného převedení majetku). Je nutno se domnívat, že nejprve společnost Sernam Xpress převzala následkem transakce, jež proběhla uvnitř skupiny, všechny části aktiv a část pasiv společnosti Sernam SA. Společnost Sernam Xpress tak pokračovala ve výkonu hospodářské činnosti společnosti Sernam SA (viz rovněž podrobné prokázání v oddílu 3.3). Z důvodu všeobecného převodu majetku představuje poté společnost Financière Sernam právní nástupkyni společnosti Sernam Xpress. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, potom pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 503 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
3.3. VRÁCENÍ PODPORY VE VÝŠI 41 MILIONŮ EUR
(132)
Státní podpora ve výši 41 milionů EUR, kterou měla Francie od jejího příjemce získat zpět na základě rozhodnutí Sernam 2, byla zapsána do pasiv likvidace společnosti Sernam SA.
(133)
Francouzské orgány se domnívají, že podle článku 4 rozhodnutí Sernam 2 má údajně převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam prostřednictvím řízení, jež označují za otevřené a transparentní, za následek omezení povinnosti vrácení pouze na společnost Sernam SA.
(134)
Článek 4 rozhodnutí Sernam 2 zní takto:
„Veškerý dílčí nebo celkový prodej Sernamu musí být proveden za tržní cenu a prostřednictvím transparentního řízení, otevřeného všem konkurentům. Za těchto podmínek připadne společnosti Sernam, pokud bude nadále existovat, úhrada podpory 41 mil. EUR.“
(135)
Článek 4 rozlišuje, zda došlo či nedošlo k přerušení hospodářské činnosti společnosti Sernam. V případě zrušení této činnosti není nutno vrácení vymáhat od stran, které nabyly aktiva za tržní cenu v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(136)
Komise vedle toho zaznamenává, že Soudní dvůr a Tribunál ve svých judikaturách přikládají těmto stejným faktorům rozhodující význam.
(137)
Rozsudek ve věci SMI (29) rozlišuje v případě prodeje činností, jež byly příjemcem podpory, dvě možnosti, a to prodej podílů v podniku, po němž si podnik, který byl příjemcem podpory, zachová svou právní subjektivitu (share deal), a prodej všech nebo části aktiv podniku jinému podniku, po němž hospodářská činnost, jež byla příjemcem podpory, není nadále vykonávána stejnou právnickou osobou (asset deal).
(138)
Pokud jde o share deal, Soudní dvůr rozhodl, že: (30)
„[…] je v případě, že podnik, který obdržel protiprávní podporu, je získán za tržní cenu, tj. za nejvyšší cenu, kterou by byl ochoten zaplatit soukromý investor za normálních podmínek hospodářské soutěže za tuto společnost ve stavu, v němž se - zejména po obdržení státní podpory - nachází, prvek podpory hodnocen za tržní cenu a zahrnut do kupní ceny. Za těchto podmínek nelze mít za to, že nabyvatel byl zvýhodněn ve vztahu k ostatním hospodářských subjektům na trhu (v tomto ohledu viz rozsudek ze dne 20. září 2001 ve věci Banks, C-390/98, Sb. rozh., s. I-6117, bod č. 77).
Pokud jde o tento konkrétní příklad, podnik, jemuž byly poskytnuty protiprávní státní podpory, si zachoval svou právní subjektivitu a nadále vykonává na svůj účet činnosti dotované státními podporami. Tento podnik si proto běžně zachová konkurenční výhodu spojenou s uvedenými podporami, a proto je to právě on, kdo musí být povinen vrátit částku rovnající se výši těchto podpor. […]“
(139)
Pokud jde o asset deal, pokračuje Soudní dvůr takto: (31)
„Je samozřejmě možné, aby se v případě, kdy jsou vyčleněné podniky založeny za účelem zachování kontinuity části činnosti podniku, který obdržel podporu a který vyhlásil úpadek, v případě nutnosti rovněž od těchto podniků požadovalo navrácení dotyčné podpory, pokud se zjistí, že nadále využívají konkurenční výhodu spojenou se získáním podpory. Mohlo by tomu být tak zejména v případě, kdy tyto podniky přistupují ke skupování aktiv společnosti v likvidaci, aniž by za ně hradily cenu odpovídající tržním podmínkám, nebo pokud se prokáže, že vznik těchto podniků měl za důsledek obejití povinnosti vrátit tyto podpory.“
(140)
Stejné rozlišení lze nalézt v rozsudku ve věci Seleco (32). V tomto rozsudku Soudní dvůr potvrzuje, že Komise může být dovedena k požadavku, aby se vrácení neomezovalo na původní podnik, ale bylo rozšířeno i na podnik, který zaručuje jeho neomezené trvání prostřednictvím výrobních prostředků, které na něj byly převedeny, umožní-li určité prvky tohoto převodu konstatovat, že mezi těmito dvěma entitami existuje hospodářská návaznost. Pro účely zjištění hospodářské návaznosti Soudní dvůr uznal rovněž relevantnost těchto ukazatelů: předmět převodu (aktiva a pasiva, zachování pracovní síly, seskupená aktiva), cena převodu, totožnost akcionářů nebo majitelů nástupnického a původního podniku, okamžik, kdy k převodu došlo (po zahájení vyšetřování, zahájení řízení nebo konečném rozhodnutí) nebo dále ekonomickou logiku operace (33).
(141)
Je vhodné rovněž zdůraznit, že prodeje aktiv ve věcech SMI a Seleco proběhly v rámci kolektivního úpadkového řízení pod dohledem soudce. Týkaly se pouze části aktiv podniků v kolektivním úpadkovém řízení. Podle Soudního dvora navíc nebylo prokázáno, že neproběhly za tržních podmínek.
(142)
Soud prvního stupně analyzoval případ asset deal v rozsudku ve věci CDA (34) a ověřoval zejména, zda v tomto konkrétním případě existují skutečnosti, které by mohly vést k závěru o obejití příkazu k navrácení pomocí částečného prodeje aktiv. Soud prvního stupně usoudil, že v tomto konkrétním případě Komise podobný úmysl neprokázala a že společnost CDA účinně nevyužívala konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním podpor. Soud prvního stupně postavil toto zjištění na dvou věcných skutečnostech: prodej byl omezen na část aktiv prodaných v celku a tento postup (tj. prodej v celku) umožnil získat vyšší částku, než by bylo možno získat při odděleném prodeji jednotlivých částí dotyčných aktiv.
(143)
Za účelem zjištění, zda je nutno rozšířit navrácení na společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster, je proto třeba přezkoumat převedení činností Sernam SA na Financière Sernam z hlediska kritérií vypracovaných Soudním dvorem a Soudem prvního stupně.
(144)
Pokud jde nejprve o převod všech aktiv a pasiv kromě tří finančních pasiv (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA od skupiny SNCF, pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“ a povinnost vrátit neslučitelnou podporu ve výši 41 milionů EUR) ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress, Komise zjišťuje, že se tento převod týkal celého podniku (viz oddíl 3.2.3). Mezi společnostmi Sernam SA a Sernam Xpress proto existuje hospodářská návaznost. Tato skutečnost odlišuje tento konkrétní případ od skutečností, jež vedly k rozsudkům ve věcech SMI, Seleco a CDA, které se týkaly pouze prodeje části aktiv. K převodu navíc došlo v rámci skupiny. Proběhl po konečném rozhodnutí Komise, kterým se nařizovalo vrácení podpory, a jeho jedinou ekonomickou logikou bylo umožnit pokračování činnosti společnosti Sernam, aniž by se přitom musely splnit podmínky uložené v článku 3 rozhodnutí Sernam 2. Jsou proto splněna všechna kritéria prokazující hospodářskou návaznost ve smyslu rozhodnutí a rozsudku ve věci Seleco.
(145)
Komise mimochodem konstatuje, že převod na společnost Sernam Xpress neodpovídá tržním podmínkám. Převod na společnost Sernam Xpress byl uskutečněn za zápornou cenu a nebyl výsledkem otevřeného a transparentního řízení (viz oddíl 3.2.5). K záporné ceně ve výši 57 milionů EUR, jež je pojata jako provozní podpora na pokrytí ztrát společnosti Sernam Xpress za období 2005-2008 (35), je nutno připočítat odepsání pohledávky SNCF vůči Sernam SA ve výši 38,5 milionu EUR (viz 27. bod odůvodnění). Komise nakonec také zjišťuje, že u pasiv, která zůstávají ve společnosti Sernam SA, se jedná o dluhy vůči třetím stranám a ne vůči SNCF. Vložením kapitálu ve výši 57 milionů EUR umožnila SNCF společnosti Sernam Xpress uhradit tyto pohledávky v celém jejich rozsahu, a to alespoň za období 2005-2008. Pokud by ale SNCF prodala pouze aktiva za kladnou cenu, byly by dluhy Sernam SA vůči třetím stranám uhrazeny pouze do výše příjmu z prodeje. Tato skutečnost je dodatečným důkazem toho, že smluvní vyváženost mezi SNCF a společností Financière Sernam neodpovídá tržním podmínkám.
(146)
Je také nutno konstatovat, že záporná cena ve výši 57 milionů EUR je vyšší než nejlepší nabídka při neúspěšném nabídkovém řízení, kdy záporná cena dosáhla výše 56,4 milionů EUR (nabídka v druhém kole [zájemce 5]).
(147)
Převod umožnil, aby se společnost Sernam Xpress vyhnula příkazu k vrácení částky 41 milionů EUR, kterým byla zatížena společnost Sernam SA, a umožnil jí dále pokračovat v činnostech společnosti Sernam SA, aniž by tuto podporu musela vracet a aniž by musela dodržet podmínky článku 3 rozhodnutí Sernam 2.
(148)
Z těchto důvodů dochází Komise k závěru, že převod činností společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress měl za následek, že si společnost Sernam Xpress zachovala účinné využívání konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním poskytnutých podpor. Mezi oběma společnostmi existovala totiž hospodářská návaznost a u převodu se jedná o obejití příkazu k navrácení, kterým byla zatížena společnost Sernam SA.
(149)
Jak je vysvětleno v rozsudcích ve věcech SMI a Seleco, prodej akcií společnosti, jež je příjemcem protiprávní podpory, akcionářem třetí osobě nemá vliv na povinnost získat podporu zpět od společnosti, jež je jejím příjemcem. Prodej podílů společnosti Sernam Xpress společnosti Financière Sernam neměl proto za následek zbavení společnosti Sernam Xpress povinnosti vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR.
(150)
Po spojení Sernam Xpress a Financière Sernam přešla povinnost vrácení na společnost Financière Sernam. Tato společnost a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
(151)
Z důvodů vysvětlených výše v bodě 3.4 nelze kromě toho přijmout tvrzení francouzských orgánů vycházejících z uplatnění zásady soukromého investora v tržním hospodářství.
3.4. NOVÉ PODPORY POSKYTNUTÉ SPOLEČNOSTI SERNAM XPRESS
(152)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 počítá s určitým počtem opatření, která mohou představovat nové podpory (viz výše 36. bod odůvodnění). Komise musí ověřit, zda tato opatření představují nové podpory, a pokud ano, zda je lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.
(153)
Podle francouzských orgánů by měla být všechna tato opatření v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. SNCF převedla údajně činnosti společnosti Sernam SA na společnost, jež předložila v otevřeném a transparentním nabídkovém řízení nejlepší nabídku a tato nabídka, byť spočívala v záporné ceně, má být pro stát jako akcionáře méně nákladná než likvidace společnosti Sernam.
(154)
Komise soudí, že v případě, kdy se má získat podpora zpět, nelze zásadu soukromého investora uplatňovat. Při vymáhání podpory stát jedná na základě povinností, které mu podle unijního práva přísluší, a ne jako akcionář.
(155)
Komise ostatně zaznamenává, že čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 chápal prodej aktiv jako ekvivalent vyrovnávacích opatření uložených v čl. 3 odst. 1. Podle bodu č. 40 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (36) nelze postoupení ztrátové činnosti považovat za vyrovnávací opatření. Záporná cena dohodnutá mezi SNCF a společností Financière Sernam ukazuje, že se jedná o postoupení ztrátové činnosti, které nelze považovat za rovnocenné vyrovnávacímu opatření. V tomto případě odpovídá záporná cena provozní podpoře poskytnuté podniku, která již z podstaty nemůže omezit narušení hospodářské soutěže.
(156)
Pokud by se mělo přijmout stanovisko zastávané Francií, Francie by se mohla vyhnout povinnosti získat zpět od společnosti Sernam SA a jakékoliv jiné společnosti, která pokračuje v její hospodářské činnosti, podporu ve výši 41 milionů EUR prohlášenou za neslučitelnou rozhodnutím Sernam 2 a dále také podporu ve výši 503 milionů EUR, jež byla zneužita. Takový výsledek by byl v jasném rozporu s judikaturou Soudního dvora, podle níže je členský stát vyzván, aby získal zpět podporu neprodleně za použití všech dostupných právních prostředků, a to včetně zabavení aktiv podniku a případně jeho vyhlášení v úpadku, pokud dotyčné vrácení není schopen provést (37).
(157)
Přijetí stanoviska zastávaného Francií by rovněž vedlo k diskriminaci mezi soukromým a veřejným podnikem. Zatímco by stát vymáhal vrácení od soukromého podniku, a to v případě potřeby až do jeho likvidace, mohl by se veřejný podnik tomuto údělu vyhnout pouze proto, že je pro stát méně nákladné jej prodat za zápornou cenu než získat zpět protiprávní a neslučitelné podpory, které podnik získal.
(158)
Z těchto důvodů Komise soudí, že se Francie nemůže odvolávat na zásadu soukromého subjektu v tržním hospodářství, aby se vyhnula tomu, že opatření, s nimiž počítá memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005, mohou být označena za státní podporu.
(159)
Je proto nutno zjistit, zda dotyčná opatření poskytla společnosti Sernam Xpress nebo společnosti Financière Sernam zvýhodnění. Protože se oba tyto podniky později spojily, není nutno rozlišovat mezi zvýhodněním jednoho nebo druhého z nich. Jsou splněna tři další kritéria přítomnosti podpory: opatření jsou poskytnuta z prostředků veřejného podniku, tj. SNCF; SNCF představuje veřejnoprávní subjekt (organisme de droit public - EPIC) a jako takový podléhá těsné kontrole státu; poskytnutí výhody je proto přičitatelné státu. Protože Sernam Xpress/Financière Sernam provozují činnost v oblasti silniční dopravy, která je v rámci Unie otevřena hospodářské soutěži, zvýhodnění může tuto soutěž narušit a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
3.4.1. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF
(160)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam SA o částku 57 milionů EUR provedeném společností SNCF získala Sernam SA značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Tato výhoda byla později převedena společně s ostatními aktivy a pasivy na společnost Sernam Xpress.
3.4.2. Navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF
(161)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam Xpress o částku 2 miliony EUR provedeném společností SNCF získala Sernam Xpress značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Komise ale bere na vědomí, že SNCF obdržela od společnosti Financière Sernam platbu ve výši 2 milionů EUR, což vyrovnává navýšení kapitálu o částku 2 miliony EUR, která tím pádem zvýhodnění neposkytla.
3.4.3. Odepsání pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA
(162)
Jak je vysvětleno v 33. bodě odůvodnění, převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nezahrnuje dvě pohledávky SNCF vůči společnosti Sernam SA v celkové výši 38,5 milionu EUR. Odepsáním těchto pohledávek poskytuje SNCF společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam zvýhodnění ve stejné výši.
3.4.4. Záruky poskytnuté společností SNCF
(163)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam poskytla SNCF tyto záruky:
-
zavázala se dokončit ve stanovené lhůtě výstavbu zvláštního závodu (ve městě Valenton), který je nutný pro provozování nové koncepce dopravy zásilek po železnici, tzv. „Train bloc express“ (dále jen „TBE“), a to s pokutou ve výši 1 milionu EUR v případě zpoždění,
-
zavázala se uhradit případný růst nájmů u nových provozoven s rozdílem omezeným na nejvýše 3 miliony EUR,
-
prodloužila o tři roky nárok na návrat do mateřského podniku […] železničářů, kteří byli vysláni na práci v rámci společnosti Sernam,
-
prodloužila o tři roky sociální protokol, jenž zaručuje […] zaměstnancům společnosti Sernam převedení na nová pracovní místa v rámci SNCF v případě jejich propuštění (společností Sernam),
-
SNCF zaručila „trvání TBE“ (38) a přístup k tomuto typu vlaku (39). V tomto rámci zaplatila SNCF společnosti Sernam Xpress částku 3 miliony EUR.
(164)
Pokud jde o první dvě záruky, je zřejmé, že Sernam Xpress/la Financière Sernam výhodu poskytují. Bez těchto záruk by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam tyto náklady nemohly samy nést.
(165)
Pokud jde o záruky ohledně TBE, Komise soudí, že pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam výrazně snižují riziko. Poskytují jim proto výhodu.
(166)
Podle Francie má ze záruky poskytnuté železničářům vlastně prospěch SNCF. SNCF totiž vyslala určitý počet železničářů pracovat do společnosti Sernam SA. Náklady spojené s těmito železničáři nesla společnost Sernam SA a tito železničáři měli nárok vrátit se do SNCF na pouhou žádost. Vzhledem k obavám, které mohla vyvolat případná privatizace, SNCF prodloužila dobu, během níž mohli železničáři uplatnit tento nárok, aby zabránila jejich masivnímu návratu, jež by byl pro SNCF nákladnější.
(167)
Komise se domnívá, že bez této záruky by železničáři s velkou pravděpodobností skutečně požádali v okamžiku převedení činností o návrat do SNCF. Společnost Sernam Xpress by je musela nahradit novými zaměstnanci se statusem pracovníků soukromého sektoru. Komise považuje v tomto konkrétním případě za pravděpodobné, že by mzdy těchto nových pracovníků byly nižší než mzdy železničářů, což by vyrovnalo dodatečné náklady, které by společnosti Sernam Xpress vznikly kvůli omezenější zkušenosti těchto nových zaměstnanců nebo kvůli potížím najmout jich vysoký počet za velmi krátkou dobu.
(168)
Pokud jde o prodloužení záruky převedení na nová pracovní místa na tři roky, Francie se domnívá, že představuje osobní právo poskytnuté SNCF některým zaměstnancům. Ani společnost Financière Sernam a ani společnost Sernam Xpress nebyly údajně stranami této dohody.
(169)
Komise tuto analýzu nesdílí. Díky této záruce je totiž výhodnější zůstat zaměstnán během dotyčného období u společnosti Sernam Xpress, aniž by tato společnost nesla jakékoliv dodatečné náklady.
(170)
Komise dochází k závěru, že záruky poskytnuté SNCF v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 poskytují, s výjimkou záruky železničářům, společnostem Sernam Xpress/Financière Sernam výhodu.
(171)
Zatímco hodnotu prvních tří záruk lze snadno vyčíslit (1 milion EUR, 3 miliony EUR a 3 miliony EUR), v případě záruky zařazení zaměstnanců na nová místa tomu tak není. Francie by měla stanovit zvýšení mezd, které by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam musely zaměstnancům poskytnout, aby dosáhly stejný cíl, kdyby tato záruka neexistovala.
3.4.5. Prodejní cena
(172)
Ve 164. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení si Komise položila otázku, zda záporná cena „uhrazená“ společností Financière Sernam skutečně odpovídala tržní hodnotě. V tomto ohledu bere Komise na vědomí, že mezitím došlo ke spojení společností Sernam Xpress a Financière Sernam a že případná podpora společnosti Financière Sernam v podobě příliš vysoké záporné ceny nepřesáhla 57 milionů EUR podpory, již obdržela společnost Sernam Xpress jako novou podporu. Tím není nadále nutno vyslovit se k otázce případné podpory kupci.
3.4.6. Závěr k přítomnosti nových podpor
(173)
Opatření memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 popsané v tomto oddílu 3.4 představují nové podpory pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. Neslučitelnost s vnitřním trhem a navrácení
(174)
Podle judikatury Soudního dvora přísluší členskému státu, aby uvedl důvody slučitelnosti určité podpory. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, Komise dochází k závěru, že tyto podpory jsou neslučitelné s vnitřním trhem a je nutno je získat zpět navýšené o úroky.
(175)
Toto navrácení se musí provést u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (sloučená se společností Financière Sernam).
3.5. ZRUŠUJÍCÍ DOLOŽKA
(176)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 obsahuje zrušující doložku pro případ záporného rozhodnutí Komise během pěti roků od jeho uzavření. Tato doložka by mohla rovněž představovat novou podporu. V podobném případě by ale náprava spočívala v její nepoužitelnosti. Protože doložka nebyla uplatněna, bylo tohoto cíle dosaženo. Dotyčnou doložku proto není nutno dále analyzovat.
3.6. OPRÁVNĚNÁ DŮVĚRA
(177)
Tvrzení uváděné francouzskými orgány, podle nějž kroky (jako jejich návštěva u Komise dne 24. listopadu 2004 a jejich dopis ze dne 21. prosince 2004) podniknuté v dobré víře vedly ke vzniku oprávněné důvěry ohledně souladu převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam s rozhodnutím Sernam 2 a unijním právem, nelze přijmout.
(178)
Informace sdělené Francií se totiž omezily na informování Komise o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by popisovaly zásadní skutečnosti převodu aktiv společnosti Sernam SA. Zejména informační zpráva Komisi ze dne 21. prosince 2004 se omezuje na uvedení některých skutečností týkajících se organizace postupu postoupení aktiv a na jeho otevřenou a transparentní povahu s cílem uskutečnit prodej za tržní cenu do 30. června 2005.
(179)
Komise nebyla tehdy upozorněna na žádnou z následujících skutečností:
1)
na skutečnost, že plánované postoupení spočívá v převodu aktiv a pasiv v rámci skupiny na jiný právní subjekt (Sernam Xpress) s jeho následným postoupením (share deal);
2)
na skutečnost, že s aktivy bude postoupena také část pasiv a že v pasivech společnosti Sernam SA zůstane pouze příkaz k navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR a pohledávky SNCF v částce 38,5 milionu EUR;
3)
na skutečnost, že Francie byla v případě nabídky na převzetí za zápornou cenu ochotna navýšit kapitál společností Sernam SA a Sernam Xpress.
(180)
Bez informací o těchto skutečnostech Komise nemohla předvídat způsob, jakým Francie rozhodnutí Sernam 2 nakonec provedla. Informační zpráva ze dne 21. prosince 2004 naopak naznačuje, že postoupení bude provedeno bez rozlišování mezi pasivy a za kladnou cenu, protože se v ní uvádí, že „jakmile bude postoupení uskutečněno, budou příjmy, které takto vzniknou, použity na úhradu pasiv právnické osoby Sernam, včetně neslučitelné podpory, a to v rámci obvyklých vnitrostátních postupů“.
(181)
Pokud se vzhledem k záporné povaze cen nabídnutých za aktiva společnosti Sernam ukázala eventualita navýšení kapitálu (prvek 3) až při obdržení nabídek, Francie si musela být při vypracování své informační zprávy ze dne 21. prosince 2004 vědoma alespoň možnosti prodeje aktiv s částí pasiv (prvek 2). Ať je tomu jakkoliv, francouzské orgány se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru, aniž by samovolně informovaly Komisi dne 21. prosince 2004 nebo později o těchto zásadních skutečnostech.
(182)
Konečně a především je nutno zdůraznit, že pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 SEU. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (40) ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že při uplatnění této obecné zásady se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(183)
Komise navíc nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
(184)
Komise proto dochází k závěru, že Francie a ani příjemci podpory se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru.
4. NAVRÁCENÍ
(185)
Komise dospěla k závěru, že podmínky rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Ve smyslu článku 16 nařízení č. 659/1999 proto došlo ke zneužití opatření podpory povolených rozhodnutím Sernam 2. Protože Francie neuvedla pro tyto podpory důvody jejich slučitelnosti, jedná se o podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Francie proto musí přijmout veškerá opatření, aby tyto podpory s úroky získala zpět.
(186)
Výše těchto opatření podpory dosahuje částky 503 milionů EUR. Tato částka se skládá na jedné straně z různých podpor na restrukturalizaci ve výši 2 938 milionů franků, tj. 448 milionů EUR. Tyto podpory jsou uvedeny v tabulce č. 3 rozhodnutí ze dne 30. dubna 2003 a jejich hlavní prvky jsou přeneseny do níže uvedené tabulky:
(v milionech francouzských frank?)
P?vodní kapitál
44
Financování ztrát za rok 2000
698
Financování ztrát za rok 2001
252
Financování restrukturalizace: vklad SNCF
1 300
Financování restrukturalizace: akcioná?ská p?j?ka SNCF
250
Nadnáklady spojené se železni?á?i
394
Podpora na restrukturalizaci celkem
2 938
(187)
K dosažení částky 503 milionů EUR je nutno přidat výši podpor vyplacených v rámci smluv o dopravě zavazadel a tisku ve výši 34 milionů EUR a v rámci smluv o dodávkách v celkové výši 21 milionů EUR.
(188)
Pro více podrobností se odkazuje na rozhodnutí Sernam 1 ze dne 23. května 2001.
(189)
Za účelem provedení navrácení podpory s okamžitým účinkem sdělí francouzské orgány den, kdy byla každá podpora dána příjemci k dispozici (41). Počínaje tímto dnem se počítají u každého opatření úroky z vymáhané částky ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 (42).
(190)
Je nutno získat zpět také podporu ve výši 41 milionů EUR, kterou považovalo za neslučitelnou již rozhodnutí Sernam 2, a to navýšenou o úroky vypočítané stejnou metodou.
(191)
Navýšení kapitálu ve výši 57 milionů EUR, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují rovněž státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Tyto nové podpory je nutno získat zpět navýšené o úroky vypočítané stejnou metodou. Pokud jde o způsob výpočtu částek k navrácení, Komise odkazuje na body odůvodnění č. 171 a 189 tohoto rozhodnutí.
(192)
Při stanovení částky podpory k navrácení může Francie zohlednit případné částky, které SNCF obdržela v rámci úpadku společnosti Sernam SA na základě splacení podpory ve výši 41 milionů a úroků s ní spojených a/nebo akcionářské půjčky a úroků s ní spojených.
(193)
Pokud by SNCF získala celkové splacení všech svých pohledávek, Francie zohlední případné částky získané SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA pouze úměrně poměru mezi částkou obou opatření podpory, jež byly zaevidovány, a celkovou částkou pohledávek zapsaných do pasiv společnosti Sernam SA.
(194)
Tato vrácení, a to včetně vrácení podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress, se provedou u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster, jež dnes pokračují v hospodářské činnosti, která byla příjemcem podpor a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (jež se spojila se společností la Financière Sernam) a před ní společnost Sernam SA.
(195)
Je nepochybné, že společnost Sernam Xpress a její provozní dceřiné společnosti Sernam Services a Aster pokračovaly v hospodářské činnosti společnosti Sernam SA, protože převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam provedené Francií se uskutečnilo právě s tímto záměrem. Z jednotlivých prvků případu vyplývá, že společnosti Sernam Xpress, Sernam Services a Aster opravdu pokračovaly v provozování činnosti, jež byla příjemcem podpory, a to podle platného obchodního plánu společnosti Sernam SA a se stejnými zaměstnanci. Společnost Financière Sernam poté dne 30. června 2011 zrušila jako jediný společník společnost Sernam Xpress a převzala její majetek. Společnost Financière Sernam tak představuje právního nástupce společnosti Sernam Xpress a také jejího ekonomického nástupce, protože dnes (společnost Financière Sernam) vlastní a přímo ovládá provozní dceřiné společnosti, jimiž jsou společnosti Sernam Services a Aster. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména společnosti Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnostech společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory. Společnost Sernam Services k tomu v květnu roku 2011 získala vklad aktiv v podobě převodu značky Sernam, jež je ohodnocována na částku 15 milionů EUR, aniž poskytla odpovídající vyrovnání. Pokud jde o společnost Aster, získala na jedné straně v březnu roku 2008 vklad na běžný účet ve výši 5 milionů EUR a tato částka jí byla odepsána v červenci roku 2008; na druhé straně se jí v prosinci roku 2011 dostalo navýšení kapitálu v podobě odepsání částky 5 599 998 EUR zapsaných na běžném účtu. Tyto dvě dceřiné společnosti tak byly příjemci podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress nejenom jakožto společnosti, jež jsou součástí skupiny, a kvůli skutečnosti, že pokračují ve výkonu jejích činností, ale také kvůli převodu určitých aktiv nebo opatřením navýšení kapitálu v jejich prospěch.
(196)
Je nutno upřesnit, že sama společnost Sernam SA vznikla přeměnou společnosti Sernam SCS na akciovou společnost na konci roku 2001 (v tomto ohledu viz rozhodnutí Sernam 2, 11. bod odůvodnění). Původním příjemcem části dotyčných podpor tak byla společnost Sernam SCS.
(197)
Protože proti společnosti Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání a proti společnosti Aster, jež je dceřinou společností Financière Sernam, dne 3. února 2012 konkurzní řízení, francouzské orgány se vyzývají, aby určily částku podpor navýšenou o úroky, kterou je nutno bezodkladně vrátit, aby bylo tyto podpory možno zapsat do pasiv těchto podniků,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory v celkové částce 503 milionů EUR poskytnuté Francií společnosti Sernam SCS (jež se stala společností Sernam SA) a schválené Komisí rozhodnutím 2006/367/ES (43) ze dne 20. října 2004 byly zneužity. Jsou neslučitelné s vnitřním trhem. Z těchto podpor měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster.
2. Ze státní podpory ve výši 41 milionů EUR, již Francie poskytla společnosti Sernam SCS a kterou rozhodnutí Sernam 2 prohlásilo za neslučitelnou, měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster.
3. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR společností SNCF, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Francie je povinna získat zpět podpory uvedené v článku 1 od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster.
2. Z částek, které je nutno vrátit, běží úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do jejich skutečného vrácení.
3. Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Francie provede toto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
3. V rámci tohoto provedení může Francie zohlednit případné částky vrácené SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA, a to za podmínek uvedených výše.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francie Komisi tyto informace:
a)
den, kdy bylo každé z opatření podpory dáno k dispozici příjemci, celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce u každého z opatření podpory vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Francie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise Francie předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 9. března 2012.
SKLEP KOMISIJE
z dne 9. marca 2012
o Državni pomoči SA.12522 (C 37/08) - Francija - Uporaba odločbe Sernam 2
(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1616)
(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2012/398/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU (1);
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma;
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (2);
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 SPLOŠNI POSTOPKOVNI OKVIR
(1)
Komisija je 23. maja 2001 odobrila pomoč za prestrukturiranje za družbo SCS Sernam (komanditna družba), ki je decembra 2001 postala družba Sernam SA (v nadaljnjem besedilu: odločba Sernam 1 (3)).
(2)
Komisija je 20. oktobra 2004 sprejela dokončno odločbo, v kateri je potrdila, da je pomoč, odobrena z odločbo Sernam 1, v višini 503 milijone EUR združljiva z notranjim trgom, vendar pod nekaterimi pogoji (v nadaljnjem besedilu: odločba Sernam 2 (4)). V tej odločbi je bil ugotovljen tudi obstoj dodatne pomoči v višini 41 milijonov EUR, ki ni združljiva z notranjim trgom in jo mora Francija izterjati.
(3)
Z dopisom z dne 24. junija 2005 se je prva tretja stran (v nadaljnjem besedilu: prva pritožnica) pritožila zaradi neustrezne uporabe odločbe Sernam 2. (5)
(4)
Prva pritožnica je 22. februarja 2006 vložila še tožbo zaradi opustitve ukrepanja zoper Komisijo, ker se ta v času, ko je vložila pritožbo, nanjo ni odzvala.
(5)
Druga zainteresirana stran, družba Mory Group (v nadaljnjem besedilu: druga pritožnica), je 10. aprila 2006 prav tako vložila pritožbo pri Komisiji. (6)
(6)
Obe pritožnici sta v bistvu menili, da je bila odločba Sernam 2 zlorabljena, zato sta Komisijo pozvali, naj začne nov formalni postopek preiskave v zvezi s tem, kako Francija izvaja odločbo Sernam 2.
(7)
Komisija je z dopisom z dne 16. julija 2008 Francijo obvestila, da bo začela postopek na podlagi člena 108(2) PDEU v zvezi s tem, kako ta država uporablja odločbo Sernam 2 (v nadaljnjem besedilu: odločitev o začetku postopka). Komisija je podvomila zlasti o tem, ali so pravila, za katera je Francija trdila, da jih je izbrala za izvajanje odločbe Sernam 2, združljiva s to odločbo, in opozorila na možnost, da ta pravila vsebujejo nove državne pomoči.
(8)
Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije. (7) Trditve obeh pritožnic so povzete v uvodni izjavi 16 te odločitve. Komisija je v isti odločitvi zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe k načinu, kako Francija uporablja odločbo Sernam 2.
(9)
Francoski organi so 8. oktobra 2008 predložili pripombe k odločitvi o začetku postopka.
(10)
Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani o tej zadevi. Prva pritožnica je predložila pripombe 13. novembra 2008. Skupina Société nationale des chemins de fer (v nadaljnjem besedilu: skupina SNCF) je predložila pripombe 6. februarja 2009. Naložbeni sklad Butler Capital Partners (v nadaljnjem besedilu: sklad BCP) je predložil pripombe 9. februarja 2009. Komisija je prejete pripombe predložila Franciji 25. marca 2009, da bi jih ta lahko komentirala; 7. maja 2009 je od francoskih organov prejela komentarje na pripombe prve pritožnice.
(11)
Druga pritožnica je Komisijo 15. marca 2011 pisno opomnila, naj izvede „preiskovalne ukrepe“, s katerimi bo preverila pogoje uporabe odločbe Sernam 2. Komisija je na opomin odgovorila 18. maja 2011 z navedbo preiskovalnih ukrepov, ki jih je sprejela od sprejetja odločitve o začetku postopka.
(12)
Komisija je 25. novembra 2009 in 29. novembra 2011 na francoske organe naslovila zahtevi za informacije. Odgovora je prejela 15. januarja 2010 oziroma 25. januarja 2012.
1.2 NACIONALNI POSTOPKOVNI OKVIR
(13)
Družba Mory Group je 3. januarja 2007 francoskim organom predlagala, naj izdajo dve odločbi o vračilu dolga do države: (1) eno zoper družbo Sernam SA v zvezi s pomočjo v višini 41 milijonov EUR, ki je bila z odločbo Sernam 2 razglašena za nezdružljivo s skupnim trgom in je Francija po mnenju zadevne družbe ni dejansko izterjala, ter (2) drugo zoper (nenavedenega) prejemnika pomoči za prestrukturiranje družbe Sernam SA, ki naj bi jih Francija podelila za izvedbo transakcije prenosa sredstev družbe Sernam SA (v zvezi s podrobnostmi te transakcije glej oddelek 2.4 tega sklepa).
(14)
Minister za gospodarstvo, finance in industrijo je pisno zavrnil predloge druge pritožnice. Zaradi te odločitve je družba Mory Group pri Tribunal administratif de Paris vložila tožbo zaradi prekoračitve pooblastil. Po podatkih, s katerimi razpolaga Komisija, se ta spor še obravnava.
(15)
Poleg tega je bil 31. januarja 2012 v zvezi z družbo Sernam Xpress uveden postopek prisilne uprave. Ta družba je med transakcijo prenosa sredstev družbe Sernam SA (za podrobnosti o tej transakciji glej oddelek 2.4) prejela sredstva in nefinančne obveznosti družbe Sernam SA. Tribunal de commerce de Nanterre je odredilo šestmesečno obdobje opazovanja in kot datum nove obravnave določilo 27. marec 2012.
2. OPIS
2.1 PODJETJE SERNAM
(16)
Podjetje Sernam od leta 1970, ko ga je skupina SNCF ustanovila kot notranjo službo, opravlja poštne dejavnosti ter dejavnosti hitrega prevoza paketov in palet. (8)
(17)
Vse dejavnosti podjetja Sernam so bile 1. februarja 2000 dodeljene podružnici, ob čemer je bila ustanovljena družba SCS Sernam (komanditna družba). Družba SCS Sernam je bila 21. decembra 2001 preoblikovana v delniško družbo (Sernam SA). Družba Sernam SA je leta 2005 vključevala 10 operativnih podružnic in eno družbo za cestne storitve, to je družbo Sernam Transport Route.
(18)
Družba Sernam Xpress je ob prenosu dejavnosti z družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam 17. oktobra 2005 prejela sredstva in nefinančne obveznosti družbe Sernam SA (za podrobnosti o tej transakciji glej oddelek 2.4). Družba Sernam Xpress je bila takrat v 100-odstotni lasti družbe Financière Sernam.
(19)
V letu 2006 je sklad BCP dosegel 51,8-odstotni delež v kapitalu družbe Sernam Xpress. Hkrati je družba Sernam Xpress kupila družbo Coulonge, prevozno podjetje s sedežem v Limogesu.
(20)
V letu 2011 je bilo družbama Financière Sernam in Sernam Xpress naloženo, da morata pred koncem poslovnega leta dopolniti svoj lastniški kapital. Ker sklad BCP ni zagotovil potrebnega kapitala, sta bili izvedeni dve transakciji.
(21)
Prvič, družba Sernam Xpress je leta 2011 prenesla znamko Sernam na svojo operativno podružnico Sernam Services (vrednost tega prenosa se ocenjuje na 15 milijonov EUR).
(22)
Drugič, družba Sernam Xpress je bila 30. junija 2011 razpuščena, družba Financière Sernam pa je kot edina družbenica prevzela njeno premoženje (tako imenovani „prenos vsega premoženja“).
(23)
Tako skupino Sernam danes sestavljajo družba Financière Sernam ter podružnici nekdanje družbe Sernam Xpress, to je že navedena družba Sernam Services in družba Aster. Družba Aster je nekdanja družba Sernam Transport Route. Družba Sernam Xpress jo je decembra 2005 prodala, kupcu pa je podelila poroštvo na promet. Družba Sernam Xpress je marca 2008 ponovno odkupila to družbo, ki se je medtem preimenovala v družbo Aster. Ob odkupu je na njen tekoči račun položila 5 milijonov EUR. Ta znesek na tekočem računu je bil na julijskem sestanku sveta prepuščen družbi Aster. Družba Financière Sernam, ki je medtem prevzela družbo Sernam Xpress (glej uvodno izjavo 22), je decembra 2011 dokapitalizirala družbo Aster tako, da ji je prepustila 5 599 998 EUR sredstev, položenih na tekoči račun.
(24)
Ker se je finančni položaj skupine Sernam še naprej slabšal, je bil 31. januarja 2011 v zvezi z družbama Financière Sernam in Sernam Services začet postopek prisilne uprave. V zvezi s podružnico Aster je bil 3. februarja 2011 začet postopek likvidacije z začasnim nadaljevanjem poslovanja. Tribunal de commerce de Nanterre je odredilo šestmesečno obdobje opazovanja in kot datum nove obravnave določilo 27. marec 2012.
2.2 ODLOČBA SERNAM 1 Z DNE 23. MAJA 2001
(25)
Komisija je v odločbi Sernam 1 odobrila pomoč v višini 503 milijone EUR za prestrukturiranje družbe SCS Sernam. Ta pomoč je bila odobrena zlasti na podlagi zaveze Francije, da bo podjetje prodala. Družba Géodis SA (9), občepravna družba za prevoz in logistiko, ki kotira na drugem trgu pariške borze, bi morala namreč prevzeti družbo SCS Sernam v vrednosti 60 % njenega kapitala. Družba Géodis SA bi tako morala postati popolnoma in neomejeno odgovorna za dolgove družbe SCS Sernam (10) in pokriti dodatne stroške prestrukturiranja v vrednosti 67 milijonov EUR. Po drugi strani se je družba SCS Sernam zavezala, da bo v obdobju od leta 1999 do 2004 zmanjšala število obratovalnih lokacij s 107 na 72, zmanjšala promet za 18 %, zmanjšala število zaposlenih ter izvedla prestrukturiranje z zgoraj navedenim proračunom ter v določenem času, to je pred začetkom leta 2004.
2.3 ODLOČBA SERNAM 2 Z DNE 20. OKTOBRA 2004
(26)
Komisija je v odločbi Sernam 2 ugotovila, da je bila pomoč v višini 503 milijone EUR, ki je bila odobrena na podlagi odločbe Sernam 1, izplačana pod drugačnimi pogoji, kot so bili določeni v odločbi Sernam 1, in sicer zlasti zato, ker je družba Géodis prevzela le 15 % deležev družbe SCS Sernam (namesto predvidenih 60 %). Poleg tega družba Géodis ni prispevala 67 milijonov EUR iz lastnih sredstev za kritje stroškov prestrukturiranja.
(27)
Komisija je ob upoštevanju navedenega postavila pogoje za odobritev pomoči za prestrukturiranje v višini 503 milijone EUR, ki je bila izplačana družbi Sernam SA. Člen 3 odločbe Sernam 2, v katerem so navedeni ti pogoji, določa:
„Člen 3
1. Ob upoštevanju odstavka 2[…] se morajo upoštevati naslednji pogoji:
(a)
Sernam lahko razvije le svoje dejavnosti prevoza pošte po železnici [v skladu] s konceptom […] hitrega [blok]vlaka[…]. V tem pogledu SNCF vsakemu operaterju, ki bi to zahteval, zagotavlja enake pogoje[,] kot veljajo za Sernam za razvoj železniškega prevoza tovora, [to je v skladu s konceptom hitrega blokvlaka].
(b)
V [zameno] bo moral Sernam v naslednjih dveh letih od datuma uradne objave te odločbe v celoti zamenjati svoj[a] lastna sredstva in storitve cestnega prevoza z enim ali več podjetji, pravno in gospodarsko neodvisni[mi] od SNCF ter izbranimi z odprtim, preglednim in nediskriminacijskim postopkom.
Lastna sredstva in storitve cestnega prevoza Sernama zadevajo celoto cestnih sredstev - in sicer vozila za cestni prevoz - v popolni lasti družbe Sernam ali v l[iz]ingu/najemu.
Podjetja, ki bodo prevzela cestne dejavnosti Sernama, bodo morala zagotoviti celotne storitve cestnega prevoza s svojimi lastnimi sredstvi.
2. V primeru, da Sernam svoja sredstva proda v svežnju do 30. junija 2005 po tržni ceni ter družbi, ki nima pravne povezave s SNCF, s pomočjo preglednega in odprtega postopka, se pogoji iz odstavka 1 ne uporabljajo.“
(28)
Komisija je v odločbi Sernam 2 še navedla, da so francoski organi družbi Sernam izplačali še dodatno pomoč v višini 41 milijonov EUR. Menila je, da ta pomoč ni združljiva z notranjim trgom, zato je Franciji naložila njeno izterjavo.
2.4 PRENOS DEJAVNOSTI DRUŽBE SERNAM SA NA DRUŽBO FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Francija trdi, da je ob izvajanju odločbe Sernam 2 upoštevala pogoj iz člena 3(2). Pojasnila je, da je skupina SNCF v obvestilu za javnost (11) vse zainteresirane strani pozvala, naj se obrnejo na banko ABN Amro. Spis naj bi bil v preučitev predložen 34 skupinam podjetij, finančnim skupinam ali konzorcijem. Povabila za sodelovanje v prvem krogu, ki jih je stranem, ki so se zanimale za spis, poslala banka ABN Amro, vsebujejo poziv k predložitvi ponudb za prevzem vseh sredstev (ker je dopis v angleščini, je uporabljen izraz „assets“) družbe Sernam SA.
(30)
Francoski organi so navedli, da zaradi gospodarskega položaja družbe Sernam ni bilo mogoče dobiti predlogov, osnovanih na pozitivni oceni njene vrednosti. Vse ponudbe, predložene v tem postopku, naj bi vsebovale zelo negativno vrednost:
-
(ponudnik 1) (predhodna ponudba): -120 milijonov EUR;
-
(ponudnik 2) (predhodna ponudba): -90,4 milijona EUR;
-
(ponudnik 3) (predhodna ponudba): -90,4 milijona EUR;
-
(ponudnik 4) (ponudba iz drugega kroga): -65,2 milijona EUR;
-
(ponudnik 5) (ponudba iz drugega kroga): -56,4 milijona EUR.
(31)
Ker ni bila predložena nobena zavezujoča ponudba, je upravna ekipa družbe Sernam SA predložila prevzemno ponudbo prek še neustanovljene družbe, ki je bila najprej poimenovana Bidco, nato pa preimenovana v Financière Sernam.
2.4.1 Datum začetka veljavnosti transakcij prenosa dejavnosti družbe Sernam na družbo Financière Sernam
(32)
Ta ponudba je bila skupini SNCF predložena 30. junija 2005 in jo je generalna uprava zadevne skupine načeloma sprejela istega dne. Vendar je bilo za formalno sklenitev memoranduma o soglasju med zadevnimi stranmi potrebnih še nekaj formalnosti. Memorandum o soglasju med skupino SNCF, družbama Sernam SA in Sernam Xpress (ena od desetih podružnic v 100-odstotni lasti družbe Sernam SA, ki je bila ustanovljena leta 2002) ter vodilnimi uslužbenci prihodnje družbe Financière Sernam je bil podpisan 21. julija 2005 (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju z dne 21. julija 2005). Družba Financière Sernam je bila v poslovni register vpisana 14. oktobra 2005. Različne transakcije prenosa dejavnosti družbe Sernam na družbo Financière Sernam, ki so podrobno opisane v naslednjih uvodnih izjavah, so bile izvedene 17. oktobra 2005.
2.4.2 Datum začetka veljavnosti različnih transakcij prenosa dejavnosti družbe Sernam na družbo Financière Sernam
(33)
Francoski organi so navedli, da je bil prenos dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam izveden v štirih fazah:
(a)
skupina SNCF je svojo 100-odstotno podružnico Sernam SA dokapitalizirala z zneskom v višini 57 milijonov EUR;
(b)
družba Sernam SA je v korist svoje 100-odstotne podružnice Sernam Xpress izvedla prenos, ki se je nanašal na vse elemente sredstev, vključno s 57 milijoni EUR iz dokapitalizacije, opisane v točki (a), in obveznostmi družbe Sernam, pri čemer so bile izključene le tako imenovane „finančne“ obveznosti (delničarsko posojilo, ki ga je družba Sernam SA pridobila od skupine SNCF, in obveznosti v zvezi z odpovedjo pogodbe IBM - GPS) v višini 38,5 milijona EUR. (12) Družba Sernam SA je kot nadomestilo za ta prenos prejela delež v družbi Sernam Xpress v nominalni vrednosti 100 EUR;
(c)
nato je bil kapital družbe Sernam Xpress povečan za 2 milijona EUR, kar je v celoti financirala skupina SNCF, ki je tako pridobila večinski delež v družbi Sernam Xpress;
(d)
družba Sernam SA in skupina SNCF sta za ceno 2 milijona EUR vse svoje deleže v družbi Sernam Xpress, to je celoten kapital slednje, prepustili družbi Financière Sernam.
(34)
Družba Sernam SA je bila sodno likvidirana 15. decembra 2005. Znesek v višini 41 milijonov EUR, ki ga je bilo treba vrniti skupini SNCF na podlagi odločbe Sernam 2, je bil v zadevni likvidaciji zabeležen na strani obveznosti. (13)
(35)
Navedene transakcije so prikazane v spodnji preglednici:
(36)
Memorandumu o soglasju z dne 21. julija 2005 je poleg dokapitalizacij družbe Sernam SA v višini 57 milijonov EUR in družbe Sernam Xpress v višini 2 milijona EUR, ki ju je izvedla skupina SNCF, vključeval še poroštva, ki jih je skupina SNCF podelila družbi Financière Sernam (podroben opis v uvodnih izjavah od 72 do 85 odločitve o začetku postopka), in razveljavitveno klavzulo v primeru negativne odločitve Komisije v petih letih po sklenitvi memoranduma o soglasju (podroben opis v uvodni izjavi 117 odločitve o začetku postopka).
2.5 RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA
(37)
Komisija je želela na podlagi odločitve z dne 16. julija 2008 preveriti, ali držijo trditve Francije, da je upoštevala člen 3(2) odločbe Sernam 2, in ali je bilo mogoče s postopkom izterjave nezdružljive pomoči v višini 41 milijonov EUR, ki ga je izbrala Francija - to je z evidentiranjem državne terjatve v stečajnem postopku v zvezi z družbo Sernam SA -, res odpraviti izkrivljanje konkurence, nastalo zaradi zadevne pomoči. Poleg tega je želela Komisija še preveriti, ali s transakcijo prenosa sredstev družbe Sernam SA niso bile podeljene nove državne pomoči, nezdružljive z notranjim trgom.
2.6 PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
2.6.1 Pripombe pritožnic
(38)
Prva pritožnica najprej meni, da niso bili izpolnjeni pogoji, ki so bili v odločbi Sernam 2 postavljeni za prodajo sredstev družbe Sernam SA.
(39)
Najprej, skrajni rok za prodajo, postavljen z odločbo Sernam 2, to je 30. junij 2005, naj se ne bi upošteval, saj naj bi bile transakcije prenosa odobrene šele 17. oktobra 2005, prodaja delnic pa naj bi bila izvedena še istega dne.
(40)
Dalje, prva pritožnica v zvezi s ceno prenosa meni, da je bila določena le na podlagi ponudbe družbe Financière Sernam. Ta ponudba naj bi bila že kot taka nezakonita, saj naj bi vsebovala nove pomoči, zlasti dokapitalizacijo družbe Sernam SA. Prva pritožnica nazadnje še poudarja, da družba Sernam Xpress - kot je pokazala Komisija v odločitvi o začetku postopka - ni bila neodvisna od družbe Sernam SA.
(41)
Poleg tega naj bi bile transakcije prenosa dejansko odkup deležev („share deal“), to je ohranjanje subjekta prejemnika na trgu s preprosto spremembo njegovega lastnika.
(42)
Prva pritožnica opozarja še na kršitev pogoja o organizaciji prodaje v preglednem in odprtem postopku. Meni, da bi bila javno posvetovanje in poziv k predložitvi ponudb bolj kot v zvezi s prodajo družbe Sernam SA potrebna pri prodaji družbe Sernam Xpress po dvojni dokapitalizaciji družb Sernam SA in Sernam Xpress.
(43)
Drugič, prva pritožnica opozarja na manipulacije ob oceni prenesenih sredstev in obveznosti ter na prenizko vrednotenje prodanega gospodarskega subjekta.
(44)
Tretjič, prva pritožnica navaja niz ukrepov, za katere meni, da vključujejo nove pomoči, in sicer dokapitalizacijo v višini 57 milijonov EUR, nevračilo 41 milijonov EUR nezakonite pomoči in opustitev finančnih terjatev skupine SNCF do družbe Sernam SA. Vsi ti ukrepi naj bi bili pomoči, nezdružljive z notranjim trgom.
(45)
Četrtič, prva pritožnica poudarja, da bi bilo družbo Sernam SA bolje likvidirati kot prodati. Podobno kot Komisija tudi sama dvomi o upoštevanju nekaterih stroškov pri izračunu v zvezi z likvidacijo ter meni, da ni nikjer izkazano, da bi bili dejanski stroški prestrukturiranja družbe Sernam nižji od stroškov likvidacije.
(46)
Prva pritožnica zato meni, da francoski organi niso izpolnili obveznosti izterjave pomoči v višini 41 milijonov EUR, ki je bila razglašena za nezdružljivo, ampak so poleg tega podelili še nove pomoči v višini vsaj 95 milijonov EUR, h katerim je treba prišteti še več pomoči v obliki poroštev.
(47)
Druga pritožnica ni predložila pripomb k odločitvi o začetku postopka.
2.6.2 Pripombe zainteresiranih strani, ki so menile, da je bila odločba Sernam 2 ustrezno upoštevana
2.6.2.1 Pripombe skupine SNCF
(48)
Skupina SNCF meni, da je izpolnila pogoj iz člena 3(2) odločbe Sernam 2. V zvezi s tem trdi, da je sredstva družbe Sernam prodala po tržni ceni v enem svežnju pred 30. junijem 2005, in sicer družbi, ki z njo ni bila pravno povezana, ter v preglednem in odprtem postopku.
(49)
Po trditvah skupine SNCF naj bi bile transakcije prenosa nerazdružljive in sočasne. Komisija naj jih torej ne bi mogla umetno razdružiti.
(50)
Pri tem meni, da se v primeru negativne cene upošteva načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, če so stroški prodaje nižji od stroškov likvidacije, ki bi jih nosila država delničarka, to trditev pa je podprla tudi s podrobnimi pripombami.
(51)
Nazadnje še poudarja, da je bila obveznost v zvezi z vračilom pomoči v višini 41 milijonov EUR v postopku likvidacije družbe Sernam SA zabeležena na strani obveznosti.
2.6.2.2 Pripombe sklada Butler Capital Partners
(52)
Prvič, sklad BCP najprej pojasnjuje svoj poseg v kapital družbe Sernam Xpress.
(53)
Drugič, sklad BCP pojasnjuje namen odkupa družbe Coulonge.
(54)
Tretjič, sklad BCP izpodbija trditev, da je imela družba Sernam Xpress po dokapitalizacijah v višini 57 milijonov in 2 milijona EUR presežna denarna sredstva. Sklad BCP naj bi bil primoran prispevati še kapitalsko injekcijo v višini 6 milijonov EUR, da je bila ob upoštevanju izgub, ki jih je bilo treba financirati, zagotovljena še sprejemljiva najnižja raven denarnih sredstev.
(55)
Četrtič, sklad BCP izpodbija trditev, da so bile koristi pomoči v višini 41 milijonov EUR prenesene na družbo Sernam Xpress. To bi bilo po njegovem mnenju mogoče le, če bi bilo dokazano, da dejavnosti družbe Sernam SA niso bile prenesene po tržni ceni. Vendar sklad BCP meni, da je bil prenos izveden v odprtem, preglednem in nediskriminacijskem postopku. V zvezi s tem še opozarja, da je bilo v postopku prenosa predloženo izvedensko mnenje.
(56)
Nazadnje, sklad BCP v zvezi s posledicami prevzema nadzora nad družbo Sernam še analizira povečanje kapitala kot prodajo, pri čemer meni, da iz sodb v zadevah Banks (14) in SMI (15) izhaja, da vračilo hipotetične pomoči ne bi smelo bremeniti družbe Financière Sernam ali njene podružnice Sernam Xpress.
2.7 PRIPOMBE FRANCIJE
2.7.1 Upoštevanje odločbe Sernam 2
2.7.1.1 Upoštevanje skrajnega roka za prodajo
(57)
Francoski organi menijo, da je bila ponudba za prevzem, ki je bila za kupca pravno zavezujoča, predložena 30. junija 2005, skupina SNCF pa jo je sprejela še istega dne, zato je postal sporazum po francoskem pogodbenem pravu nepreklicen.
2.7.1.2 Prodajna cena
(58)
Francoski organi menijo, da z odločbo Sernam 2 ni prepovedana prodaja po negativni ceni in da je lahko v skladu s sodno prakso taka cena tudi tržna cena.
(59)
Sredstva naj bi bila prodana po negativni ceni 57 milijonov EUR, kar naj bi se ujemalo z zneskom, s katerim je skupina SNCF dokapitalizirala družbo Sernam SA. Ta cena naj bi bila boljša od prvotno predloženih okvirnih ponudb in naj bi bila edina zavezujoča ponudba, ki jo je skupina SNCF prejela na trgu. To naj bi potrjevalo več neodvisnih izvedenskih mnenj (ki so jih pripravile banka ABN Amro, investicijska banka Oddo Corporate Finance skupaj s pravniško družbo Paul Hastings in komisija Commission des Participations et Transferts).
(60)
Francoski organi menijo, da je predhodna dokapitalizacija, ki jo je izvedla skupina SNCF, le izvedbeno pravilo. Komisija naj zato tržne vrednosti sredstev družbe Sernam ne bi mogla izpodbijati na podlagi te dokapitalizacije, saj naj bi bila že z obstojem tržne cene izključena vsaka možnost, da se celotna negativna cena opredeli kot pomoč.
2.7.1.3 Prodaja sredstev
(61)
Francoski organi v odgovor na analizo Komisije, po kateri naj bi se prenos sredstev družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam delil na dve zaporedni transakciji - to je na (1) prenos sredstev v svežnju znotraj skupine, in sicer z družbe Sernam SA na družbo Sernam Xpress (ki je bila v tej fazi 100-odstotna podružnica družbe Sernam SA), ter nato še na (2) prodajo družbe Sernam Xpress družbi Financière Sernam, ki naj ne bi bila prodaja sredstev, temveč odkup deležev -, navajajo, da je taka razčlemba umetna in neutemeljena.
(62)
Prvič, transakcije prenosa naj bi bile dejansko „transakcija prenosa in prodaje“, izvedena z dokapitalizacijo, kar naj bi bila nerazdružljiva transakcija, izvedena iz dveh razlogov: (1) francosko pravo naj ne bi dovoljevalo prodaje sredstev po negativni ceni in (2) zagotoviti naj bi bilo treba, da prevzemnik ni pravno povezan s skupino SNCF.
(63)
Sredstva družbe Sernam SA naj bi imela glede na trajno deficitni gospodarski položaj (nakopičena izguba v štirih poslovnih letih pred prodajo je znašala 309,2 milijona EUR) negativno skupno vrednost.
(64)
Da bi upoštevali prepoved prodaje po negativni ceni v francoskem pravu in zagotovili ekonomsko nevtralnost prodajne transakcije, naj bi se po ustaljeni praksi v primeru negativne vrednosti sredstev, ki se prodajajo, določilo, (1) da je cena, ki jo plača kupec, simbolična in (2) da se vzpostavi mehanizem za izplačilo odškodnine kupcu (prodajalec ali sodeluje pri povečanju kapitala pred prodajo ali pa opusti svoje terjatve do prodane družbe).
(65)
Da bi se poleg tega izognili možnosti, da bi upniki družbe Sernam SA izpodbijali veljavnost transakcije ali uveljavljali svojo pravico do ugovora, je bilo treba sredstvom v svežnju pripojiti obveznosti, potrebne za nadaljevanje dejavnosti družbe Sernam. Samo s prodajo sredstev ne bi bilo mogoče prevzeti teh obveznosti.
(66)
Torej je bilo treba izvesti delni prenos sredstev, za katera se uporablja sistem razdružitev iz členov od L.236-16 do L.236-21 francoskega trgovinskega zakonika. V zvezi s tem francoski organi pojasnjujejo, da je treba prenos izenačiti s prodajo, saj vključuje tudi prenos lastništva, ker je bil poplačan z vrednostnimi papirji, ki jih je izdala družba, prejemnica prenosa.
(67)
Ker člen 3(2) odločbe Sernam 2 določa, da kupec ne sme biti pravno povezan s skupino SNCF, ni bilo mogoče izvesti prenosa sredstev v svežnju neposredno na družbo Financière Sernam, saj bi v tem primeru družba Sernam SA zaradi zadevnega prenosa samodejno postala delničarka družbe Financière Sernam. Tako naj bi bilo mogoče pojasniti delni prenos sredstev na družbo Sernam Xpress in nato prodajo te družbe družbi Financière Sernam.
(68)
Francoski organi menijo, da delni prenos sredstev na družbo Sernam Xpress nikakor ni prenos znotraj skupine, saj je družba Sernam Xpress navidezna družba (tako rekoč „prazna lupina“), ki je bila uporabljena za to, da so bila sredstva družbe Sernam SA shranjena v svežnju, in sicer samo zaradi zagotovitve njihove hkratne prodaje kupcu (družbi Financière Sernam) in ne zaradi nadaljevanja dejavnosti matične družbe. Ta sredstva naj bi bila za izvedbo zadevne transakcije shranjena in na podlagi njihove tržne vrednosti prenesena na družbo Sernam Xpress. Vsekakor naj bi prenos sredstev povzročil tudi prenos lastništva, za kar naj bi družba Sernam Xpress izdala delež z nominalno vrednostjo 100 EUR. Francoski organi menijo, da ta delnica predstavlja ceno dejanske vrednosti prenesenih sredstev in obveznosti po dokapitalizaciji v višini 57 milijonov EUR.
(69)
Francoski organi so v odgovor na odločitev o začetku postopka svojim pripombam priložili mnenje profesorja prava Nicolasa Molfessisa, ki je navedel, da „[p]o francoskem pravu […] skupina SNCF ni mogla neposredno v svežnju prenesti sredstev družbe Sernam na družbo Financière Sernam, zato je morala ta skupina v skladu z veljavnimi pravnimi določbami zaradi izpolnitve pogojev, ki jih je postavila Komisija, izvesti transakcijo prenosa in prodaje:
-
ker francosko pravo ne pozna niti samega koncepta prodaje po negativni ceni, transakcije ni bilo mogoče izvesti po tržni ceni, kot je zahtevala Komisija, brez predhodne dokapitalizacije;
-
ker francosko pravo ne pozna primera prodaje dolga in se odveza od pogodbenih obveznosti pogojuje s predhodnim dogovorom vseh odvezanih pogodbenih strani, ki ga je praktično nemogoče doseči, je bilo treba za prodajo obveznosti iz poslovanja, potrebno za nadaljnje poslovanje, uporabiti tehniko delnega prenosa sredstev, s čimer je bila odstranjena ta ovira. Za uporabo tehnike delnega prenosa sredstev je bila potrebna vmesna družba, to je Sernam Xpress, s čimer je bil izpolnjen pogoj o neobstoju pravne povezave med odstopnikom in prevzemnikom, ki ga je postavila Komisija.
Shemo, ki jo je vzpostavila družba Sernam, je treba izenačiti s prodajo sredstev v svežnju:
-
Cour de cassation je v praksi dobro znano transakcijo prenosa in prodaje vedno izenačilo s prodajo sredstev, če so obstajali indici na nerazdružljivost obeh transakcij, ki sta in fine zadevali prenos sredstev;
-
v obravnavanem primeru gre nedvomno za tako nerazdružljivost, saj iz posameznih sporazumov, ki so jih podpisale vpletene strani, jasno izhaja njihova volja, da se različne transakcije obravnavajo kot odvisne druga od druge, podpisani pa so bili izključno zaradi prodaje sredstev družbe Sernam družbi Financière Sernam.“
(70)
Francoski organi menijo, da so bila sredstva družbe Sernam SA prodana v svežnju družbi brez pravne povezave s skupino SNCF, in sicer po negativni ceni, ki se je ujemala s tržno ceno, ter po pogajanjih, izpeljanih v odprtem, preglednem, brezpogojnem in nediskriminacijskem postopku za zagotovitev konkurence v skladu s členom 3(2) odločbe Sernam 2.
2.7.1.4 Odprtost in preglednost izbirnega procesa
(71)
Za francoske organe je trditev, da se spis, ki je bil predložen morebitnim kupcem sredstev družbe Sernam SA, ni nanašal na prodajo družbe Sernam Xpress, temveč na prodajo sredstev družbe Sernam SA, vsebinsko napačna. Poleg tega naj zahteva po odprtem, preglednem in nediskriminacijskem pozivu k predložitvi ponudb ne bi pomenila, da je treba po dokapitalizaciji izvesti nov poziv k predložitvi ponudb, saj je zadevna dokapitalizacija le neposredna posledica navedenega poziva in predlagane negativne cene.
2.7.1.5 Legitimna pričakovanja
(72)
Francoski organi menijo, da so skupina SNCF in francoski organi na podlagi odločbe Sernam 2, v kateri je bila izrecno predvidena možnost prodaje sredstev družbe Sernam v svežnju, upravičeno domnevali, da je tako ravnanje dovoljeno. Z začetkom postopka preverjanja državnih pomoči naj bi bilo torej kršeno načelo legitimnih pričakovanj francoskih organov v zvezi z odločbo Sernam 2, in sicer še toliko bolj, ker naj bi ti v stikih s Komisijo ravnali popolnoma pregledno, saj naj bi ji predložili vsa potrebna pojasnila o podrobnih pogojih zadevne prodaje.
2.7.2 Domnevne manipulacije ob oceni vrednosti sredstev in obveznosti, prenesenih z družbe Sernam SA na družbo Sernam Xpress
(73)
Kar zadeva domnevne manipulacije ob oceni vrednosti, francoski organi najprej zavračajo trditev o 22-milijonskem odbitku, ki naj bi bil izveden ob oceni vrednosti sredstev. Pri transakciji delnega prenosa sredstev, po katerem se izvede prodaja, naj se namreč v skladu z upoštevnimi računovodskimi predpisi ne bi zahtevalo vrednotenje na podlagi neto računovodske vrednosti, kot trdi prva pritožnica, ampak na podlagi dejanskih vrednosti prenesenih sredstev in obveznosti. Te vrednosti naj bi se ocenjevale glede na tržno ceno ali na podlagi neodvisnih izvedenskih mnenj. Veljavna računovodska pravila naj bi bila uporabljena tudi pri vrednotenju različnih davčnih odbitkov. Kar zadeva oceno portfelja blagovnih znamk, naj bi ta temeljila na oceni, ki jo je dala Evropska komisija 23. maja 2001 ob izvedbi prenosa s skupine SNCF na družbo SCS Sernam.
(74)
Kar zadeva vrednotenje obveznosti, francoski organi menijo, da so bile prenesene le obveznosti, potrebne za nadaljevanje dejavnosti družbe, upravičene do prenosa. Poleg tega naj bi bilo vrednotenje slabega imena („badwill“) vključeno le v računovodski vpis negativne tržne vrednosti v višini 57 milijonov EUR.
2.7.3 Neobstoj obveznosti izterjave pomoči v višini 41 milijonov EUR od družbe Sernam Xpress
(75)
Francoski organi trdijo, da v obravnavanem primeru ni mogoče upoštevati razlike med odkupom deležev („share deal“) in odkupom sredstev („asset deal“), na kateri temeljijo utemeljitve, ki jih je Komisija navedla v zadevah SMI (16) in CDA (17).
2.7.3.1 Razčlenitev transakcije na prenos znotraj skupine in odkup deležev
(76)
Francoski organi iz razlogov, opisanih v uvodnih izjavah od 61 do 70, menijo, da transakcije prenosa dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam niso prenos znotraj skupine, ki bi mu sledil odkup deležev, temveč prodaja sredstev tretji osebi.
(77)
Podredno še trdijo, da bi bilo treba - če bi bila pomoč prenesena - v tržni ceni družbe Sernam Xpress nujno upoštevati obstoj dolga v višini 41 milijonov EUR. Po tej predpostavki bi negativna cena znašala 98 milijonov EUR (57 + 41). Vendar naj bi negativna cena, ki jo je družba Financière Sernam „plačala“ - dejansko prejela -, znašala le 57 milijonov EUR. Tako naj bi prodajalec prihranil 41 milijonov EUR, vendar naj bi zato on ohranil gospodarsko korist pomoči. V tem okviru se sklicujejo na sodbo v zadevi Banks. (18)
2.7.3.2 Izpolnitev pogojev iz sodb v zadevah CDA in SMI
(78)
Po trditvah francoskih organov je Sodišče prve stopnje v sodbi CDA menilo, da samo na podlagi dejstva, da je družba CDA nadaljevala dejavnost podjetij, ki so prejela pomoč, še ni mogoče dokazati obstoja želje po izognitvi učinkom naloga za vračilo. (19)
(79)
Sodišče prve stopnje naj bi pojasnilo, da ni obstajala želja po izognitvi učinkom naloga za vračilo, ker naj bi družba CDA za dele sredstev družbe LCA plačala tržno ceno. (20)
(80)
Francoski organi menijo, da s transakcijo, s katero je družba Sernam Xpress pridobila lastništvo nad sredstvi in delom obveznosti družbe Sernam SA po tržni ceni, na družbo Sernam Xpress ni bila prenesena dejanska korist, nastala s podelitvijo pomoči v višini 41 milijonov EUR. Poleg tega naj Komisija ne bi mogla trditi, da je družba Sernam SA po odkupu njenih sredstev ostala kot prazna lupina, od katere ni mogoče pridobiti vračila nezakonitih pomoči. Tako trditev, ki je bila navedena že v sodbi CDA, naj bi Sodišče prve stopnje zavrnilo. (21)
(81)
Francoski organi poudarjajo, da je Komisija izrecno predvidela možnost prodaje sredstev družbe Sernam SA v svežnju. Dejstva, da je skupina SNCF sredstva družbe Sernam prodala neki družbi v svežnju in po tržni ceni, in sicer v preglednem in odprtem postopku, naj torej nikakor ne bi bilo mogoče obravnavati kot izogibanja takemu postopku.
(82)
To naj bi še toliko bolj držalo, ker je tudi Komisija menila, da je tako izogibanje izključeno, če se prodaja sredstev družbe prejemnice „v svežnju“ - poleg tega, da se izvrši po tržni ceni - izvede v okviru brezpogojnega postopka, odprtega vsem konkurentom te družbe (22).
(83)
Kar zadeva trditev Komisije (23), da zadevna transakcija ni omogočila le postavitve sredstev „na varno“, kot je to dovoljeno s sodbo CDA, temveč tudi izoblikovanje strukture, v okviru katere je bilo mogoče financirati nove naložbe, na primer odkup družbe Coulonge, naj bi zadostovala ugotovitev, da je bil nakup družbe Coulonge Services, ki ga je izvedla družba Sernam Xpress, izveden hkrati s prevzemom nadzora družbe BCP nad družbo Sernam Xpress, in da se je lahko družba Sernam Xpress pri zadevnem nakupu oprla na ta prevzem, s katerim ji je bil zagotovljen dotok svežega kapitala.
(84)
Zato naj bi bilo v nasprotju z dvomi Komisije upoštevano tudi „tretje merilo“ iz sodbe CDA, kot so ga opredelili francoski organi.
2.7.4 Nove pomoči za družbo Sernam Xpress in/ali družbo Financière Sernam
(85)
Kar zadeva obstoj novih pomoči v memorandumu o soglasju z dne 21. julija 2005 (dokapitalizacija družbe Sernam SA v višini 57 milijonov EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF, dokapitalizacija družbe Sernam Xpress v višini 2 milijona EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF, poroštva skupine SNCF za družbo Financière Sernam in razveljavitvena klavzula), francoski organi menijo, da prodaja ne vsebuje elementov pomoči, če se izvede po tržni ceni ob koncu odprtega in preglednega poziva k predložitvi ponudb ter so njeni stroški nižji od stroškov likvidacije.
(86)
Poleg tega naj bi se negativna cena družbe Financière Sernam ujemala z ocenami neodvisnih izvedencev.
(87)
Francoski organi še pojasnjujejo, da je bila razveljavitvena klavzula v memorandum o soglasju z dne 21. julija 2005 vključena na zahtevo družbe Financière Sernam le za njeno zaščito pred tveganjem, da bi Komisija sprejela negativno odločitev. Francoski organi menijo, da prodaja brez take klavzule ne bi bila mogoča, in trdijo, da je Komisija v predhodni zadevi ni izpodbijala. (24)
3. OCENA KOMISIJE
3.1 POVZETEK OBRAZLOŽITVE ČLENA 3 ODLOČBE SERNAM 2
(88)
Komisija uvodoma opozarja, da je bil ta postopek začet na podlagi člena 16 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (25), ker je imela indice, da Francija zlorablja pomoč, pogojno odobreno z odločbo Sernam 2, in sicer po zlorabi pomoči, ki je bila prav tako pogojno odobrena z odločbo Sernam 1.
(89)
Komisija meni, da je treba povzeti razloge, iz katerih se je odločila za naložitev pogojev iz člena 3 odločbe Sernam 2: (26)
„[…] Komisija ob upoštevanju zgoraj ugotovljene [zlorabe] pomoči in podaljšanja trajanja načrta prestrukturiranja ocenjuje, da mora Sernam priskrbeti posebno nadomestilo s trajnim umikom iz [segmentov] trga[…] [z bistveno] presežno zmogljivostjo, da se odobritev enega dela zadevne pomoči lahko upraviči.
Podelitev državnih pomoči na trgih s presežno strukturno zmogljivostjo in celo v [zatonu] bi dejansko podjetju, ki [bi] moralo zaustaviti svoje dejavnosti zaradi svojih razglašenih težav, posledično [neposredno] omogočila umetno zasedbo zelo iskanih tržnih deležev v škodo konkurenčnih in finančno sposobnih podjetij. [Zato] se je treba izogniti nezaželenim učinkom, da bi pomoč z iskanega trga pregnala finančno sposobna podjetja v korist tistih, ki se izkazujejo kot nesposobna preživeti s svojimi lastnimi sredstvi.
V tem smislu Komisija ocenjuje, da mora Sernam trajno odpraviti svoje dejavnosti [v segmentih] trga s presežno zmogljivostjo, v tem primeru [v segmentu] trga zbirnega pošiljanja/tradicionalne pošte, prevažane po cesti.
Čeprav je Sernam že začel takšen umik, Komisija ocenjuje, da ni zadosten in se mora trajno nadaljevati. Zaradi tega meni, da je potrebno določiti pogoje, ki (i) bodo Sernamu omogočili nadaljevati njegovo razvijanje v smislu inovativne usmeritve k [segmentu] trga, ki ga je treba razviti (ki torej nima presežne zmogljivosti)[,] in (ii) bodo [v segmentih] trga s presežno zmogljivostjo, v zastoju ali v [zatonu] omogočili nadomestiti storitve Sernama s storitvami drugih operaterjev (kar bo [sprostilo] tržn[e] deleže[] Sernama [v] teh [segmentih]).
[…]
Komisija prav tako ponavlja, da se morajo v primeru prodaje celote Sernama (sredstva in obveznosti), ki jo načrtujejo francoski organi, pogoji pogodbe (prevzem cestnih dejavnosti Sernama s strani drugih podjetij in preusmeritev dejavnosti Sernama k železniškemu tovoru) v vsakem primeru uporabiti. Če bi po drugi strani Sernam moral prodati svoja sredstva ‚v svežnju‘, Komisija ponavlja, da se ta dva zgoraj omenjena pogoja v zvezi s prestrukturiranjem družbe ne bosta uporabila ob predvidevanju, da Sernam ne bo več deloval pod svojo trenutno pravno obliko in bo sprostil svoje tržne deleže v korist neodvisnega kupca (ki bo lahko de facto nadaljeval svoje aktivnosti […] s sredstvi Sernama).“
(90)
V odločbi Sernam 2 sta torej predvidena dva scenarija prodaje družbe Sernam SA: prodaja te družbe v celoti (njenih sredstev in obveznosti) in le prodaja sredstev. V prvem primeru za družbo, ki kupi sredstva in obveznosti, veljajo pogoji iz člena 3(1) odločbe Sernam 2, v drugem primeru pa se ti pogoji ne uporabljajo.
(91)
Poleg tega je treba opozoriti še na širši okvir, v katerem je Komisija sprejela odločbi Sernam 1 in Sernam 2. Družba Sernam SA, ki je nenehno poslovala s primanjkljajem, je od matične družbe, to je skupine SNCF, prejemala državne pomoči za tekoče poslovanje, ki so bile potrebne za preživetje podjetja.
(92)
Treba je bilo končati umetno zagotavljanje preživetja družbe, ki je neupravičeno zasedala tržne deleže, čeprav ni bila konkurenčna. Iz tega izhaja, da je bilo treba po eni strani končati postopek, v katerem je država redno „oživljala“ družbo Sernam, po drugi strani pa je bilo treba odpraviti izkrivljanja konkurence, nastala zaradi zadevnih „oživljanj“, ali v zvezi s tem sprejeti izravnalne ukrepe. Zato je bilo treba izterjati 41 milijonov EUR nezdružljivih nezakonitih pomoči, ki so bile podeljene družbi Sernam med letoma 2001 in 2004, ter določiti izravnalne ukrepe, s katerimi bi se sprostili tržni deleži, v zameno za 503 milijone EUR pomoči za prestrukturiranje.
(93)
Vendar Komisija že na samem začetku ugotavlja, da je način, na kakršnega je Francija nameravala izvesti odločbo iz leta 2004, popolnoma v nasprotju s tako postavljenimi cilji. Francoski organi so namreč pod krinko izvajanja te odločbe še naprej podeljevali pomoči za tekoče poslovanje ter so si hkrati prizadevali za gospodarsko kontinuiteto podjetja, pri čemer niso sprostili tržnih deležev, temveč so si, nasprotno, prizadevali za okrepitev konkurenčnega položaja zadevnega podjetja.
(94)
V tej fazi je treba metodično preučiti sredstva, s katerimi so želeli francoski organi uresničiti svoje cilje.
3.2 ZLORABA POMOČI, ODOBRENE Z ODLOČBO SERNAM 2
(95)
Francoski organi potrjujejo, da pogoji iz člena 3(1) odločbe Sernam 2 niso bili izpolnjeni. Zato lahko Komisija preveri le, ali je Francija izpolnila pogoje iz člena 3(2) odločbe Sernam 2. Naj še enkrat navedemo vsebino tega odstavka:
„V primeru, da Sernam svoja sredstva proda v svežnju do 30. junija 2005 po tržni ceni ter družbi, ki nima pravne povezave s SNCF, s pomočjo preglednega in odprtega postopka, se pogoji iz odstavka 1 ne uporabljajo.“
(96)
Kot bo pokazano v nadaljevanju, Francija ni izpolnila teh pogojev.
3.2.1 Dejavnosti niso bile prenesene 30. junija 2005.
(97)
Iz pripomb francoskih organov in prve pritožnice izhaja, da je uprava skupine SNCF 30. junija 2005 le načeloma sprejela zavezujočo ponudbo družbe Financière Sernam. Vendar je bil memorandum o soglasju, ki je zavezujoč za vse strani, podpisan šele 21. julija 2005, transakcije prenosa pa so bile izvedene šele 17. oktobra 2005.
(98)
Komisija zato meni, da prenos dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam ni bil izveden najpozneje 30. junija 2005, kot je bilo določeno s pogojem iz odločbe Sernam 2. Že na podlagi tega bi lahko sklepali, da je Francija zlorabila pomoč, pogojno odobreno z odločbo Sernam 2.
3.2.2 Prenos dejavnosti ni prodaja. (27)
(99)
Kupoprodajna pogodba v pravnih redih držav članic Unije temelji na načelih, razvitih v rimskem pravu (emptio venditio). Prodaja je prenos lastništva nad dobrino v zameno za plačilo določene cene. Kot poudarja francoska vlada v zvezi s francoskim pravom, mora biti ta cena pozitivna.
(100)
Transakcija, v kateri oseba, ki želi prenesti lastništvo nad eno ali več dobrinami, osebi, ki zadevne dobrine prevzame, ponudi denar, ni prodaja, temveč jo je treba opredeliti kot drugačno vrsto pogodbe.
(101)
V obravnavanem primeru je skupina SNCF z dokapitalizacijo družbe Sernam SA v višini 57 milijonov EUR in družbe Sernam Xpress v višini 2 milijona EUR plačala 59 milijonov EUR ter družbi Financière Sernam podelila še različna poroštva. Družba Financière Sernam je s plačilom 2 milijonov EUR skupini SNCF in družbi Sernam SA izničila dokapitalizacijo družbe Sernam Xpress, ne pa tudi drugih elementov transakcije. Zato pogodbe, ki sta jo sklenili skupina SNCF in družba Financière Sernam, ni mogoče opredeliti kot kupoprodajno pogodbo. Tega francoski organi niti ne izpodbijajo, saj pojasnjujejo, da različne transakcije prenosa dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam niso prodaja, ker po francoskem pravu ne morejo izvesti prodaje s takim rezultatom.
(102)
Komisija zato meni, da pogodba, ki sta jo sklenili skupina SNCF in družba Financière Sernam, ni prodaja. Ker ni bilo prodaje, se ni upošteval niti člen 3(2) odločbe Sernam 2. Zato je Francija zlorabila pomoč, pogojno odobreno z odločbo Sernam 2.
3.2.3 Prenos dejavnosti ni prodaja sredstev, temveč prenos družbe Sernam SA v celoti (njenih sredstev in obveznosti).
(103)
Čeprav bi predpostavili, da je bil prenos dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam prodaja, bi morala na podlagi člena 3(2) odločbe Sernam 2 ta prodaja zadevati le sredstva in se ne bi smela nanašati na družbo Sernam SA v celoti (na njena sredstva in obveznosti). To izhaja iz uvodne izjave 217 odločbe Sernam 2, navedene v uvodni izjavi 89 tega sklepa.
(104)
Kot je bilo navedeno v oddelku 2.4, je skupina SNCF prenesla dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam tako, da je družba Sernam SA uporabila svojo 100-odstotno podružnico Sernam Xpress, na katero je prenesla svoja sredstva in obveznosti (razen nekaterih dolgov do matične družbe, to je skupine SNCF). Pred prenosom je skupina SNCF dokapitalizirala družbo Sernam SA s 57 milijoni EUR, ta sveži kapital pa je bil vključen v prenesena sredstva. Po prenosu je skupina SNCF z 2 milijonoma EUR dokapitalizirala še družbo Sernam Xpress. Nato so bile delnice družbe Sernam Xpress za enak znesek (2 milijona EUR) prodane družbi Financière Sernam.
(105)
Kot je bilo navedeno v oddelku 2.7.1.3, francoski organi to transakcijo utemeljujejo z zahtevama, postavljenima s francoskim pravom in odločbo Sernam 2.
(106)
V zvezi s tem trdijo, da je končni izid transakcije enak, kot če bi bila sredstva prodana. Torej bi jo bilo treba izenačiti s prodajo sredstev družbe Sernam SA v svežnju v smislu člena 3(2) odločbe Sernam 2.
(107)
Komisija iz dveh razlogov meni drugače.
3.2.3.1 Prenos vključuje prenos sredstev in obveznosti v svežnju znotraj skupine ter nato še prodajo delnic („share deal“) podružnice, ki jih je prejela
(108)
Transakcija, ki jo je izvedla skupina SNCF, je družbi Financière Sernam omogočila nakup delnic družbe Sernam Xpress, torej izvedbo prodaje delnic („share deal“).
(109)
Sprva je skupina SNCF sicer res izvedla transakcijo, ki se po francoskem pravu po trditvah francoskih organov opredeljuje kot „delni prenos sredstev“ (dejansko sredstev in obveznosti). Vendar te transakcije niti ločeno ni mogoče opredeliti kot „prodajo sredstev tretji osebi“. Izvedena je bila po negativni ceni 57 milijonov EUR in torej ni prodaja (glej oddelek 3.2.2). Poleg tega ne vključuje le sredstev, temveč zadeva tudi vse obveznosti razen nekaterih dolgov družbe Sernam SA do matične družbe, to je skupine SNCF. Torej je šlo za prenos družbe Sernam SA v celoti (njenih sredstev in obveznosti) in ne le za prodajo sredstev (glej tudi oddelek 3.2.3.2).
(110)
Nazadnje, navedeno je bilo preneseno na 100-odstotno podružnico, to je družbo Sernam Xpress, ki je bila ustanovljena kot ad hoc gospodarski subjekt za prejem sredstev in obveznosti družbe Sernam SA samo zato, da je bilo mogoče nato ta gospodarski subjekt prodati družbi Financière Sernam. Torej zadevni prenos ni bil izveden v korist tretjega podjetja, neodvisnega od skupine SNCF.
(111)
Nato so bile delnice družbe Sernam Xpress prodane družbi Financière Sernam, kar prav tako ni bila prodaja sredstev tretji osebi, temveč prenos delnic ali „share deal“ (in torej prenos podjetja v celoti).
(112)
Torej nobena od transakcij, ki jih je izvedla skupina SNCF, ni prodaja sredstev družbe Sernam SA v svežnju družbi brez pravne povezave s skupino SNCF, zato pogoji iz člena 3(2) odločbe Sernam 2 niso bili izpolnjeni.
3.2.3.2 Prenos ni omejen le na sredstva, temveč vključuje družbo Sernam SA v celoti (njena sredstva in obveznosti)
(113)
V uvodni izjavi 217 odločbe Sernam 2, navedeni v uvodni izjavi 89 tega sklepa, je jasno opredeljena razlika med prodajo sredstev na eni strani in prodajo družbe Sernam SA v celoti (njenih sredstev in obveznosti) na drugi strani. Iz te uvodne izjave jasno izhaja, da bi morali francoski organi, če naj bi prodali družbo Sernam SA v celoti (njena sredstva in obveznosti), kot so to nameravali storiti ob sprejetju odločbe Sernam 2, upoštevati člen 3(1) odločbe Sernam 2.
(114)
Rezultat različnih transakcij prenosa je bil, da je družba Financière Sernam ob sprejetju odločbe Sernam 2 z nakupom družbe Sernam Xpress pridobila vsa sredstva in obveznosti družbe Sernam SA razen spodaj navedenega: po eni strani so bila sredstva povečana z dokapitalizacijama v višini 57 milijonov EUR v korist družbe Sernam SA oziroma v višini 2 milijona EUR v korist družbe Sernam Xpress (glej tudi oddelek 3.2.4 tega sklepa), po drugi strani pa so bile obveznosti zmanjšane za znesek delničarskega posojila, ki ga je družba Sernam SA pridobila od skupine SNCF, za obveznosti v zvezi z odpovedjo pogodbe IBM - GPS ter za znesek v višini 41 milijonov EUR, ki se ujema z obveznostjo vračila nezdružljive pomoči.
(115)
Vendar s temi obrobnimi prilagoditvami ni mogoče prikriti dejstva, da je bila velika večina sredstev in obveznosti družbe Sernam SA prenesena najprej na družbo Sernam Xpress in nato na družbo Financière Sernam.
(116)
Prenos dejavnosti torej ni prodaja sredstev, temveč - z nekaj izjemami - prenos družbe Sernam SA v celoti (njenih sredstev in obveznosti). Zato in tudi iz tega razloga pogoji iz člena 3(2) odločbe Sernam 2 niso bili izpolnjeni.
3.2.4 Prenos ni vključeval le sredstev v lasti družbe Sernam SA ob sprejetju odločbe Sernam 2, temveč so bila sredstva povečana za 59 milijonov EUR.
(117)
Komisija na strani sredstev ugotavlja še, da so bila ta z dokapitalizacijama družb Sernam SA in Sernam Xpress povečana za 59 milijonov EUR ter da to povečanje na gospodarski ravni - ob upoštevanju 2 milijonov EUR, ki jih je plačala družba Financière Sernam - znaša 57 milijonov EUR. Tako povečanje sredstev na podlagi člena 3(2) odločbe Sernam 2 ni dovoljeno.
3.2.5 Dejavnosti niso bile prenesene v preglednem in odprtem postopku.
(118)
Francoski organi so najprej pripravili pregleden in odprt postopek. Vendar skupina SNCF ob koncu tega postopka ni prejela nobene zavezujoče ponudbe.
(119)
Po neuspehu preglednega in odprtega postopka je bila pogodba v zvezi z različnimi transakcijami prenosa dejavnosti družbe Sernam SA sklenjena z družbo Financière Sernam. Ker slednja kot taka ni samostojno sodelovala v preglednem in odprtem postopku, prenos dejavnosti nazadnje ni bil izveden v takem postopku.
(120)
To je tudi razlog, zakaj niso bili izpolnjeni pogoji iz člena 3(2) odločbe Sernam 2.
3.2.6 Namen prodaje sredstev ni bil upoštevan.
(121)
V uvodni izjavi 217 odločbe Sernam 2 je namen prodaje sredstev pojasnjen tako:
„Sernam […] bo sprostil svoje tržne deleže v korist neodvisnega kupca (ki bo lahko de facto nadaljeval svoje aktivnosti […] s sredstvi Sernama).“
(122)
Namen prodaje je bil torej sprostiti tržne deleže in sredstva družbe Sernam SA ter tretji osebi omogočiti uporabo teh sredstev. Tako naj bi s prodajo sredstev prenehala gospodarska dejavnost družbe Sernam SA.
(123)
Vendar je v obravnavanem primeru družbo Sernam SA v celoti kupilo njeno vodstvo, zbrano v prihodnji družbi Financière Sernam. Gospodarska kontinuiteta je popolna, hkrati pa je bila družba razbremenjena velikega dela dolga in je ob tem prejela še 59 milijonov EUR svežega kapitala, pri čemer 57 milijonov EUR tega zneska z gospodarskega vidika še vedno bremeni skupino SNCF. Torej z izvedeno transakcijo - poleg tega, da z njo niso izpolnjeni pogoji iz člena 3(2) odločbe Sernam 2 - ni mogoče doseči niti ciljev, postavljenih s to odločbo. Nasprotno, z njo se je zadevni gospodarski subjekt še okrepil, kar bi lahko povzročilo še hujše izkrivljanje konkurence, ki ga je želela Komisija omiliti z ukrepi, naloženimi z odločbo.
3.2.7 S trditvami Francije ni mogoče dokazati upoštevanja člena 3(2) odločbe Sernam 2.
(124)
Trditve Francije, da je mogoče transakcije kot celoto izenačiti s prodajo sredstev v svežnju, ni mogoče sprejeti. Za prodajo sredstev v svežnju je namreč že po naravi najprej značilno, da ne temelji na prodaji delnic. Zato Komisija ne more sprejeti trditve, da se več različnih pravnih dejanj (delni prenos sredstev in obveznosti ter nato odkup deležev) ujema z nekim določenim pravnim dejanjem (prodajo sredstev), saj je eno od dejansko izvedenih pravnih dejanj nasprotje želenega pravnega dejanja.
(125)
Prav tako ni mogoče sprejeti niti trditve, da po francoskem pravu ni mogoča neposredna prodaja sredstev družbe Sernam SA družbi Financière Sernam. Prvič, treba je opozoriti, da sta bili z odločbo Sernam 2 Franciji dani na voljo dve alternativni sredstvi za izvedbo te odločbe. Čeprav bi se izkazalo, da prodaja sredstev ni mogoča, bi lahko francoski organi odločbo Sernam 2 kljub temu izvedli z uporabo možnosti iz člena 3(1) te odločbe (omejitev dejavnosti družbe Sernam SA le na prevoz pošte po železnici in zagotavljanje cestnega prevoza s podizvajalci). Drugič, če bi zunanji upniki dejansko nasprotovali prodaji po negativni ceni, bi lahko bil v zvezi z družbo Sernam SA kljub temu izpeljan kolektivni postopek, v katerem bi lahko bila prodana sredstva.
(126)
Nazadnje, če so francoski organi pri izvajanju odločbe Sernam 2 naleteli na težave, bi se morali v skladu z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) v zvezi s tem obrniti na Komisijo, da bi v soglasju z njo našli rešitev, ki bi vključevala drugačno shemo. Francoski organi so sicer 24. novembra 2004 obiskali Komisijo, 21. decembra 2004 pa so ji poslali še uradni dopis, s katerim so jo obvestili o odločitvi za prodajo sredstev v svežnju, ne da bi ob tem opisali bistvene elemente zadevne prodaje, vendar je treba hkrati poudariti, da Francija Komisije ni nikoli uradno obvestila o spremembi načrta prestrukturiranja, pogojno odobrenega z odločbo Sernam 2. V oddelku 3.2.3 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (28) je potrjeno, da lahko država članica načrt prestrukturiranja spremeni le, če o tem predhodno uradno obvesti Komisijo in ta zadevno spremembo odobri.
(127)
Komisija ni nikoli soglašala s prenosom dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam, ki ga je izvedla Francija.
3.2.8 Sklepna ugotovitev: Francija ni upoštevala člena 3 odločbe Sernam 2 in je zlorabila pomoč v višini 503 milijone EUR
(128)
Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da člen 3 odločbe Sernam 2 ni bil upoštevan. Zato je bila pomoč za prestrukturiranje v višini 503 milijone EUR, ki je bila pogojno odobrena z odločbo Sernam 2, zlorabljena.
3.2.9 Pomoč v višini 503 milijone EUR ni združljiva z notranjim trgom.
(129)
Ker je prejemnik pomoč v višini 503 milijone EUR uporabil v nasprotju z odločbo Sernam 2, ta na podlagi navedene odločbe ni združljiva z notranjim trgom.
(130)
Iz sodne prakse Sodišča izhaja, da mora država članica navesti razloge za združljivost pomoči. Ker Francija ni navedla nobenega razloga za združljivost, Komisija meni, da pomoč v višini 503 milijone EUR ni združljiva z notranjim trgom, zato jo je treba izterjati skupaj z obrestmi od datuma, ko je bila dana na voljo.
(131)
Navedeni znesek morajo vrniti družba Financière Sernam in njene podružnice, zlasti družbi Sernam Services in Aster, ki danes nadaljujejo gospodarsko dejavnost, za katero je bila podeljena pomoč ter sta jo včasih opravljali družbi Sernam SA (danes likvidirana) in Sernam Xpress (katere premoženje je prevzela družba Financière Sernam v postopku prenosa vsega premoženja). Najprej je treba namreč šteti, da je družba Sernam Xpress po transakciji v okviru skupine prevzela vse elemente sredstev in del obveznosti družbe Sernam SA. Družba Sernam Xpress je tako nadaljevala gospodarsko dejavnost družbe Sernam SA (glej tudi podroben opis v oddelku 3.3). Dalje, družba Financière Sernam je zaradi prenosa vsega premoženja pravna naslednica družbe Sernam Xpress. Nazadnje, družba Financière Sernam in njene podružnice, zlasti družbi Sernam Services in Aster, nadaljujejo dejavnost družb Sernam SA in Sernam Xpress ter imajo tako še naprej korist od pomoči v višini 503 milijone EUR, ki je bila prvotno podeljena družbi Sernam SA.
3.3 VRAČILO POMOČI V VIŠINI 41 MILIJONOV EUR
(132)
Državna pomoč v višini 41 milijonov EUR, ki jo je morala Francija izterjati od prejemnika na podlagi odločbe Sernam 2, je bila v postopku likvidacije družbe Sernam SA knjižena na strani obveznosti.
(133)
Francoski organi menijo, da iz člena 4 odločbe Sernam 2 izhaja, da je bila zaradi prenosa dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam v postopku, ki ga opredeljujejo kot preglednega in odprtega, obveznost vračila omejena le na družbo Sernam SA.
(134)
Člen 4 odločbe Sernam 2 določa:
„Vsaka delna ali celotna prodaja Sernama mora biti izvedena po tržni ceni ter s pomočjo preglednega postopka[,] odprtega za vse njegove [konkurente]. Pod temi pogoji bo za vračilo pomoči v višini 41 [milijonov] EUR odgovorna družba Sernam, če bo [ta] še naprej obstajala.“
(135)
S členom 4 je uvedeno razlikovanje glede na to, ali gospodarska dejavnost družbe Sernam preneha ali ne. Če ta dejavnost ne bi več obstajala, pomoči ne bi bilo treba izterjati od oseb, ki bi sredstva kupile po tržni ceni v okviru preglednega in odprtega postopka.
(136)
Komisija poleg tega ugotavlja, da sta Sodišče in Splošno sodišče v svoji sodni praksi kot odločilna opredelila prav ta dejavnika.
(137)
V sodbi SMI (29) sta postavljeni dve ločeni domnevi v primeru prodaje dejavnosti, za katere je bila dodeljena pomoč, in sicer prodaja deležev družbe, po kateri podjetje, ki so mu bile podeljene pomoči, ohrani pravno osebnost (odkup deležev ali „share deal“), in prodaja vseh ali dela sredstev podjetja drugemu podjetju, po kateri gospodarske dejavnosti, za katero je bila podeljena pomoč, ne izvaja več ista pravna oseba (odkup sredstev ali „asset deal“).
(138)
Sodišče je v zvezi z odkupom deležev odločilo: (30)
„[Č]e je podjetje, ki je prejelo nezakonito državno pomoč, kupljeno po tržni ceni, torej po najvišji ceni, ki jo je bil za to družbo v položaju, v katerem se je znašla zlasti po tem, ko je bila deležna državnih pomoči, v običajnih konkurenčnih pogojih pripravljen plačati zasebni vlagatelj, je element pomoči ocenjen na podlagi tržne cene in je bil vključen v nakupno ceno. V takih okoliščinah kupca ni mogoče obravnavati, kot da je dobil prednost glede na druge subjekte na trgu (glej v tem smislu sodbo z dne 20. septembra 2001 v zadevi Banks, C-390/98, Recueil, str. I-6117, točka 77).
V obravnavanem primeru je podjetje, ki so mu bile podeljene nezakonite državne pomoči, ohranilo svojo pravno osebnost in še naprej za svoj račun izvaja dejavnosti, subvencionirane z državnimi pomočmi. Zato običajno to podjetje ohrani konkurenčno prednost, povezano z zadevnimi pomočmi, in mu je treba naložiti vračilo zneska v višini teh pomoči […]“
(139)
Sodišče je v zvezi z odkupom sredstev nadaljevalo: (31)
„Gotovo je mogoče, da se v primeru ustanovitve odcepljenih družb, nastalih zaradi nadaljevanja dela dejavnosti podjetja, ki je prejelo pomoč, če je [šlo] takšno podjetje v stečaj, od teh družb ravno tako lahko po potrebi zahteva povrnitev zadevne pomoči, če se ugotovi, da imajo dejansko še naprej korist zaradi konkurenčne prednosti, povezane s prejetjem pomoči. To bi namreč zlasti lahko veljalo, če odcepljene družbe kupijo sredstva družbe v postopku likvidacije, ne da bi za to plačale ceno v skladu s tržnimi pogoji, ali če se ugotovi, da je bil učinek ustanovitve takih družb izogibanje obveznosti vračila zadevnih pomoči.“
(140)
Enako razlikovanje zasledimo v sodbi v zadevi Seleco. (32) Sodišče v tej sodbi potrjuje, da sme Komisija zahtevati, da se izterjava ne omeji na prvotno podjetje, ampak da se razširi na podjetje, ki zagotavlja njegov nadaljnji obstoj s proizvodnimi sredstvi, prenesenimi nanj, kadar nekateri elementi prenosa omogočajo, da se ugotovi gospodarska kontinuiteta med obema stranema. Sodišče je hkrati menilo, da se lahko pri ugotavljanju gospodarske kontinuitete upoštevajo naslednji dejavniki: predmet prenosa (sredstva in obveznosti, kontinuiteta delovne sile, sredstva v paketu), cena prenosa, identiteta delničarjev ali lastnikov prevzemnega podjetja in prvotnega podjetja, čas izvedbe prenosa (po začetku preiskave, začetku postopka ali dokončnem sklepu) in nazadnje ekonomski razlogi za transakcijo. (33)
(141)
Zdi se primerno poudariti tudi, da je bila prodaja sredstev v zadevah SMI in Seleco izvedena v kolektivnem postopku in pod nadzorom sodišča. Nanašala se je le na del sredstev podjetij v kolektivnem postopku. Poleg tega po mnenju Sodišča ni bilo dokazano, da prodaja v teh zadevah ni bila izvedena pod tržnimi pogoji.
(142)
Sodišče prve stopnje je v sodbi CDA (34) analiziralo odkup sredstev in pri tem zlasti preverilo, ali je obravnavani primer vseboval indice na željo po izogibanju nalogu za vračilo tako, da je zadevna družba prodala del sredstev. Sodišče prve stopnje je menilo, da Komisija v obravnavanem primeru ni dokazala take želje in da družba CDA ni imela še naprej dejanske koristi zaradi konkurenčne prednosti, povezane s prejetjem pomoči. To ugotovitev je utemeljilo z dvema dejanskima elementoma, in sicer: prodaja je bila omejena le na del sredstev, ki so bila prodana v svežnju, s tem (s prodajo v svežnju) pa je bilo mogoče dobiti večji znesek kot v primeru ločene prodaje posameznih elementov zadevnih sredstev.
(143)
Da bi opredelili, ali je treba izterjavo razširiti na družbo Financière Sernam ter njeni podružnici Sernam Services in Aster, je treba torej preučiti prenos dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam ob upoštevanju meril, ki sta jih razvili Sodišče in Sodišče prve stopnje.
(144)
Najprej, kar zadeva prenos vseh sredstev in obveznosti razen treh finančnih obveznosti (delničarskega posojila, ki ga je družba Sernam SA pridobila od skupine SNCF, obveznosti v zvezi z odpovedjo pogodbe IBM - GPS in obveznosti vračila nezdružljive pomoči v višini 41 milijonov EUR) z družbe Sernam SA na družbo Sernam Xpress, Komisija ugotavlja, da se ta nanaša na podjetje v celoti (glej oddelek 3.2.3). Torej družbi Sernam SA in Sernam Xpress povezuje gospodarska kontinuiteta. V tem je razlika med obravnavanim primerom in dejstvi, na podlagi katerih so bile izrečene sodbe SMI, Seleco in CDA, saj je bil v teh zadevah prodan le del sredstev. Poleg tega je bil prenos izveden v okviru skupine. Izveden je bil po sprejetju dokončne odločbe Komisije, s katero je bilo naloženo vračilo pomoči, edini gospodarski razlog zanj pa je bil omogočiti nadaljevanje dejavnosti družbe Sernam brez upoštevanja pogojev iz člena 3 odločbe Sernam 2. Torej so izpolnjena vsa merila za to, da se dokaže gospodarska kontinuiteta v smislu zadevne odločbe in sodbe Seleco.
(145)
Komisija poleg tega ugotavlja, da prenos na družbo Sernam Xpress ni bil izveden pod tržnimi pogoji. Ta prenos je bil izveden po negativni ceni in o njem ni bilo odločeno v preglednem in odprtem postopku (glej oddelek 3.2.5). K negativni ceni v višini 57 milijonov EUR, ki je bila zasnovana kot pomoč za tekoče poslovanje, s katero naj bi pokrili izgube družbe Sernam Xpress v letih od 2005 do 2008, (35) je treba dodati še opustitev terjatve v višini 38,5 milijona EUR, ki jo je imela skupina SNCF do družbe Sernam SA (glej uvodno izjavo 27). Komisija nazadnje še ugotavlja, da so obveznosti, ki jih še naprej nosi družba Sernam SA, dolgovi do tretjih oseb, in ne do skupine SNCF. Skupina SNCF je s kapitalsko injekcijo v višini 57 milijonov EUR družbi Sernam Xpress vsaj za obdobje med letoma 2005 in 2008 omogočila poplačilo teh terjatev v celoti. Če bi, nasprotno, skupina SNCF prodala le sredstva po pozitivni ceni, bi bili dolgovi družbe Sernam SA do tretjih oseb poplačani le do višine prihodkov iz prodaje. To še dodatno potrjuje, da za pogodbeno ravnovesje med skupino SNCF in družbo Financière Sernam ne veljajo tržni pogoji.
(146)
Treba je še ugotoviti, da je negativna cena v višini 57 milijonov EUR višja od najboljše ponudbe, prejete v neuspešnem razpisnem postopku, to je negativne cene v višini 56,4 milijona EUR (ponudba iz drugega kroga (ponudnik 5)).
(147)
S prenosom je bilo družbi Sernam Xpress omogočeno, da se je izognila nalogu za vračilo 41 milijonov EUR, ki je bil izdan za družbo Sernam SA, hkrati pa je lahko nadaljevala dejavnosti družbe Sernam SA, ne da bi morala vrniti zadevno pomoč in izpolniti pogoje iz člena 3 odločbe Sernam 2.
(148)
Komisija je na podlagi navedenega menila, da ima družba Sernam Xpress zaradi prenosa dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Sernam Xpress dejansko še naprej korist zaradi konkurenčne prednosti, povezane s prejetjem pomoči. Navedeni družbi namreč povezuje gospodarska kontinuiteta, prenos pa je treba izenačiti z izogibanjem nalogu za vračilo, ki je bil izdan za družbo Sernam SA.
(149)
Kot je bilo pojasnjeno v sodbah SMI in Seleco, dejstvo, da delničar proda delnice družbe prejemnice nezakonite pomoči tretji osebi, ne vpliva na obveznost, da družba prejemnica zadevno pomoč vrne. Zato družba Sernam Xpress zaradi prodaje deležev te družbe družbi Financière Sernam ni bila razrešena obveznosti vračila pomoči v višini 41 milijonov EUR.
(150)
Po združitvi družb Sernam Xpress in Financière Sernam je bila obveznost vračila prenesena na družbo Financière Sernam. Poleg tega zadevna družba in njene podružnice, zlasti družbi Sernam Services in Aster, nadaljujejo dejavnost družb Sernam SA in Sernam Xpress ter imajo tako še naprej korist od pomoči v višini 41 milijonov EUR, ki je bila prvotno podeljena družbi Sernam SA.
(151)
Poleg tega je treba iz razlogov, navedenih v točki 3.4 spodaj, zavrniti tudi trditve francoskih organov v zvezi z uporabo načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu.
3.4 NOVE POMOČI, PODELJENE DRUŽBI SERNAM XPRESS
(152)
V memorandumu o soglasju z dne 21. julija 2005 je določenih nekaj ukrepov, ki bi lahko bili nove pomoči (glej uvodno izjavo 36 zgoraj). Komisija mora preveriti, ali so ti ukrepi nove pomoči in - če to drži - ali je mogoče te pomoči obravnavati kot združljive z notranjim trgom.
(153)
Francoski organi trdijo, da se vsi ti ukrepi skladajo z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Skupina SNCF naj bi dejavnosti družbe Sernam SA prenesla na družbo, ki je v postopku preglednega in odprtega poziva k predložitvi ponudb predložila najboljšo ponudbo, ta ponudba pa naj bi bila za državo delničarko kljub negativni ceni cenejša od likvidacije družbe Sernam.
(154)
Komisija meni, da se pri izterjavi pomoči ne uporablja načelo zasebnega vlagatelja. Država pri izterjavi pomoči izpolnjuje obveznosti, ki so ji naložene po pravu Unije, in ne kot država delničarka.
(155)
Komisija poleg tega ugotavlja, da je na podlagi člena 3(2) odločbe Sernam 2 prodaja sredstev izenačena z izravnalnimi ukrepi, naloženimi na podlagi člena 3(1). Iz točke 40 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (36) izhaja, da opustitve deficitne dejavnosti ni mogoče šteti za izravnalni ukrep. Negativna cena, za katero sta se dogovorili skupina SNCF in družba Financière Sernam, kaže na to, da gre za opustitev deficitne dejavnosti, ki je ni mogoče šteti za izravnalni ukrep. V obravnavanem primeru se negativna cena ujema s pomočjo, ki je bila podjetju podeljena za tekoče poslovanje, in torej z njo že po naravi ni mogoče ublažiti izkrivljanj konkurence.
(156)
Dalje, če bi sprejeli stališče Francije, bi to pomenilo, da se lahko ta država izogne obveznosti izterjave pomoči v višini 41 milijonov EUR - ki je bila z odločbo Sernam 2 razglašena za nezdružljivo - od družbe Sernam SA in katere koli družbe, ki nadaljuje njeno gospodarsko dejavnost, ter izterjavi zlorabljene pomoči v višini 503 milijone EUR. To bi bilo v popolnem nasprotju s sodno prakso Sodišča, po kateri se državi članici naloži takojšnja izterjava pomoči z vsemi razpoložljivimi pravnimi sredstvi, vključno z zaplembo sredstev podjetja in po potrebi uvedbo njegove likvidacije, če zadevnega zneska ne more vrniti. (37)
(157)
Sprejetje stališča, ki ga zagovarja Francija, bi privedlo tudi do diskriminacije med zasebnimi in javnimi podjetji. Medtem ko bi država od zasebnega podjetja izterjala dolgovane zneske, po potrebi tudi z njegovo likvidacijo, bi se lahko javno podjetje temu izognilo že samo zato, ker bi ga bilo za državo ceneje prodati po negativni ceni, kot od njega izterjati nezakonite in nezdružljive pomoči, ki jih je prejelo.
(158)
Zato Komisija meni, da se Francija za utemeljitev izvzetja ukrepov, določenih z memorandumom o soglasju z dne 21. julija 2005, iz pojma državne pomoči ne more sklicevati na načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu.
(159)
Torej je treba ugotoviti, ali je bila z zadevnimi ukrepi podeljena prednost družbi Sernam Xpress ali družbi Financière Sernam. Ker sta se zadevni podjetji pozneje združili, ni treba razlikovati med prednostmi, podeljenimi enemu ali drugemu od njiju. Preostala tri merila za obstoj pomoči so izpolnjena, in sicer: ukrepi so se financirali iz sredstev javnega podjetja, to je skupine SNCF, skupina SNCF je organ javnega prava (oseba javnega prava industrijske in komercialne narave, EPIC) pod strogim državnim nadzorom, podeljeno prednost pa je zato mogoče pripisati državi. Ker družbi Sernam Xpress in Financière Sernam delujeta v sektorju cestnega prometa, ki je odprt za konkurenco v Uniji, bi lahko prednost povzročila izkrivljanje konkurence in vplivala na trgovino med državami članicami.
3.4.1 Dokapitalizacija v višini 57 milijonov EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF v korist družbe Sernam SA
(160)
Družba Sernam SA je z dokapitalizacijo v višini 57 milijonov EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF, pridobila precejšnjo finančno prednost, ki je njeni konkurenti nimajo. Ta prednost je bila nato s preostalimi sredstvi in obveznostmi prenesena na družbo Sernam Xpress.
3.4.2 Dokapitalizacija v višini 2 milijona EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF v korist družbe Sernam Xpress
(161)
Družba Sernam Xpress je z dokapitalizacijo v višini 2 milijona EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF, pridobila precejšnjo finančno prednost, ki je njeni konkurenti nimajo. Vendar Komisija ugotavlja, da je skupina SNCF od družbe Financière Sernam prejela plačilo v višini 2 milijona EUR, s čimer je bila dokapitalizacija v enakem znesku izničena in zato z njo ni bila podeljena prednost.
3.4.3 Opustitev terjatev skupine SNCF do družbe Sernam SA
(162)
Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 33, prenos dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam ne vključuje dveh terjatev skupine SNCF do družbe Sernam SA v višini 38,5 milijona EUR. Skupina SNCF je z opustitvijo teh terjatev družbama Sernam Xpress in Financière Sernam podelila prednost, ki se ujema z njihovim zneskom.
3.4.4 Poroštva, ki jih je podelila skupina SNCF
(163)
Skupina SNCF je ob prenosu dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam podelila spodaj navedena poroštva:
-
zavezala se je, da bo v določenem roku dokončala ureditev posebne platforme (Valenton), potrebne za uporabo hitrega blokvlaka, pri čemer je bila za morebitno zamudo določena globa v višini 1 milijon EUR;
-
zavezala se je, da bo krila morebitno povišanje najemnin za nove uporabniške lokacije, pri čemer razlika ne sme presegati 3 milijonov EUR;
-
za tri leta je podaljšala pravico do vračanja železničarjev, začasno napotenih na družbo Sernam;
-
za tri leta je podaljšala socialni protokol, na podlagi katerega je bila zaposlenim pri družbi Sernam zagotovljena prerazporeditev na delovno mesto v skupini SNCF v primeru odpuščanja (družbe Sernam);
-
skupina SNCF je zagotovila „nadaljnje delovanje hitrega blokvlaka“ (38) in dostop do njega (39). Za to je ta skupina družbi Sernam Xpress plačala 3 milijone EUR.
(164)
Očitno je, da je bila s prvima poroštvoma družbama Sernam Xpress in Financière Sernam podeljena prednost. Če namreč zadevnih poroštev ne bi bilo, bi morali ti družbi sami nositi s tem povezane stroške.
(165)
Kar zadeva poroštva v zvezi s hitrim blokvlakom, Komisija meni, da se je z njimi močno zmanjšalo tveganje družb Sernam Xpress in Financière Sernam. Torej je bila z njimi podeljena prednost.
(166)
Francija trdi, da je poroštvo, podeljeno železničarjem, dejansko koristilo skupini SNCF. Ta naj bi namreč na družbo Sernam SA začasno napotila nekaj železničarjev. Ti železničarji, ki jih je plačevala družba Sernam SA, bi se lahko že z vložitvijo prošnje znova zaposlili v skupini SNCF. Skupina SNCF je zato ob upoštevanju bojazni, ki bi jih lahko povzročila privatizacija, podaljšala obdobje, v katerem so lahko zadevni železničarji uveljavljali to pravico, da bi tako preprečila njihovo množično vračanje, ki bi ji povzročilo višje stroške.
(167)
Komisija meni, da bi ti železničarji brez navedenega poroštva ob prenosu dejavnosti zelo verjetno zaprosili za vnovično zaposlitev pri skupini SNCF. Družba Sernam Xpress bi jih morala nadomestiti z novimi zaposlenimi, za katere bi veljali kadrovski predpisi zasebnega sektorja. Komisija meni, da bi bila v obravnavanem primeru plača teh novih zaposlenih nižja od plače že zaposlenih železničarjev, s čimer bi se izravnali dodatni stroški, ki bi nastali za družbo Sernam Xpress zaradi pomanjkanja izkušenj novih delavcev ali težav pri iskanju velikega števila novih zaposlenih v zelo kratkem času.
(168)
Kar zadeva podaljšanje poroštva za prerazporeditev za tri leta, Francija meni, da je to individualna pravica, ki jo je skupina SNCF podelila nekaterim zaposlenim. V ta dogovor naj ne bi bila vključena niti družba Financière Sernam niti družba Sernam Xpress.
(169)
Komisija se s to analizo ne strinja. S takim poroštvom je namreč za zadevne delavce postalo privlačneje, da v tem obdobju ostanejo zaposleni pri družbi Sernam Xpress, ne da bi morala ta družba zato nositi kakršen koli dodaten strošek.
(170)
Komisija na podlagi navedenega meni, da je bila s poroštvi, ki jih je skupina SNCF podelila z memorandumom o soglasju z dne 21. julija 2005 - razen poroštva za železničarje - družbama Sernam Xpress in Financière Sernam podeljena prednost.
(171)
Medtem ko je mogoče preprosto določiti vrednost prvih treh poroštev (1 milijon EUR, 3 milijoni EUR oziroma 3 milijoni EUR), to v zvezi s poroštvom za prerazporeditev zaposlenih ni mogoče. Francija bi morala ugotoviti, za koliko bi morali družbi Sernam Xpress in Financière Sernam povišati plačo zaposlenim, če za uresničitev istega cilja ne bi bilo podeljeno zadevno poroštvo.
3.4.5 Prodajna cena
(172)
Komisija se je v uvodni izjavi 164 odločitve o začetku postopka še spraševala, ali se negativna cena, ki jo je „plačala“ družba Financière Sernam, ujema s tržno vrednostjo. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da sta se družbi Sernam Xpress in Financière Sernam medtem združili in da morebitna pomoč družbi Financière Sernam s previsoko negativno ceno ne more biti višja od 57 milijonov EUR pomoči, ki jo je družba Sernam Xpress prejela kot novo pomoč. Zato se ni treba dodatno izrekati o vprašanju morebitne pomoči kupcu.
3.4.6 Sklepna ugotovitev glede obstoja novih pomoči
(173)
Ukrepi iz memoranduma o soglasju z dne 21. julija 2005, opisani v oddelku 3.4 tega sklepa, so nove pomoči družbama Sernam Xpress in Financière Sernam.
3.4.7 Nezdružljivost z notranjim trgom in vračilo
(174)
Iz sodne prakse Sodišča izhaja, da mora država članica navesti razloge za združljivost pomoči. Ker Francija ni navedla nobenega razloga za združljivost, Komisija meni, da zadevne pomoči niso združljive z notranjim trgom, zato jih je treba izterjati skupaj z obrestmi.
(175)
Navedeni znesek morajo vrniti družba Financière Sernam in njene podružnice, zlasti družbi Sernam Services in Aster, ki danes nadaljujejo gospodarsko dejavnost, za katero je bila podeljena pomoč in jo je včasih opravljala družba Sernam Xpress (danes združena z družbo Financière Sernam).
3.5 RAZVELJAVITVENA KLAVZULA
(176)
Memorandum o soglasju z dne 21. julija 2005 vsebuje razveljavitveno klavzulo v primeru negativne odločitve Evropske komisije v petih letih po njegovi sklenitvi. Tudi ta klavzula bi lahko bila nova pomoč. Vendar bi bilo mogoče - tudi če bi to držalo - težavo odpraviti tako, da klavzule ne bi uporabili. Ker ta dejansko ni bila uporabljena, je bil tak rezultat dosežen. Torej je ni treba dodatno analizirati.
3.6 LEGITIMNA PRIČAKOVANJA
(177)
Trditve francoskih organov, da so zaradi postopkov (na primer obiska pri Komisiji 24. novembra 2004 in dopisa z dne 21. decembra 2004), ki naj bi jih v dobri veri opravili pri Komisiji v skladu s svojo obveznostjo sodelovanja, nastala legitimna pričakovanja, kar zadeva združljivost prenosa dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam z odločbo Sernam 2 in pravom Unije, ni mogoče sprejeti.
(178)
Francija je namreč s predloženimi informacijami Komisijo le obvestila o svoji odločitvi za prodajo sredstev v svežnju, ni pa opisala poglavitnih elementov transakcije prenosa sredstev družbe Sernam SA. V obvestilu Komisiji z dne 21. decembra 2004 je navedenih le nekaj elementov v zvezi z odprtostjo in preglednostjo organizacije postopka prodaje sredstev, s katerim naj bi se izvedla prodaja po tržni ceni pred 30. junijem 2005.
(179)
Komisija ni bila obveščena o nobenem od spodaj navedenih elementov:
(1)
o tem, da načrtovana prodaja temelji na prenosu sredstev in obveznosti znotraj skupine v okviru drugega pravnega subjekta (družbe Sernam Xpress), nato pa bo izvedena še prodaja zadevnega drugega subjekta (odkup deležev);
(2)
o tem, da bo skupaj s sredstvi prenesen tudi del obveznosti in da bodo na strani obveznosti družbe Sernam SA ostali le še nalog za vračilo pomoči v višini 41 milijonov EUR in terjatve skupine SNCF v višini 38,5 milijona EUR;
(3)
o tem, da je bila Francija pripravljena dokapitalizirati družbi Sernam SA in Sernam Xpress v primeru ponudbe za prevzem po negativni ceni.
(180)
Ker Komisija ni bila obveščena o teh elementih, ni mogla predvideti, kako bo Francija nazadnje izvedla odločbo Sernam 2. Nasprotno, zdi se, da obvestilo z dne 21. decembra 2004 napeljuje na to, da bo prodaja izvedena brez razlikovanja med obveznostmi in po pozitivni ceni, saj je v njem navedeno, da bodo „prihodki, ustvarjeni s prodajo - takoj, ko bo ta izvedena -, uporabljeni za vračilo obveznosti pravne osebe Sernam, med drugim tudi nezdružljive pomoči, in sicer v okviru običajnih nacionalnih postopkov“.
(181)
Čeprav se je glede na ponujene negativne cene za sredstva družbe Sernam SA možnost dokapitalizacije (element 3) pokazala šele ob prejemu ponudb, bi morala biti Francija ob sestavi obvestila z dne 21. decembra 2004 načeloma že seznanjena vsaj z načelom prodaje sredstev skupaj z delom obveznosti (element 2). Kakor koli že, francoski organi se ne morejo sklicevati na legitimna pričakovanja, ker 21. decembra 2004 ali pozneje Komisije niso na svojo pobudo obvestili o teh poglavitnih elementih.
(182)
Nazadnje, če so francoski organi pri izvajanju odločbe Sernam 2 naleteli na težave, bi se morali v skladu z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU v zvezi s tem obrniti na Komisijo, da bi v soglasju z njo našli rešitev, ki bi vključevala drugačno shemo. V oddelku 3.2.3 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (40) je potrjeno, da lahko država članica na podlagi tega splošnega načela načrt prestrukturiranja spremeni le, če o tem predhodno uradno obvesti Komisijo in ta zadevno spremembo odobri.
(183)
Poleg tega Komisija nikoli ni izdala kakršnega koli soglasja za prenos dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam, ki ga je izvedla Francija.
(184)
Zato Komisija meni, da se niti Francija niti prejemniki pomoči ne morejo sklicevati na kakršna koli legitimna pričakovanja.
4. VRAČILO
(185)
Komisija meni, da pogoji iz odločbe Sernam 2 niso bili izpolnjeni. Zato so bili ukrepi pomoči, odobreni z odločbo Sernam 2, zlorabljeni v smislu člena 16 Uredbe (ES) št. 659/1999. Ker Francija ni navedla razlogov za združljivost teh pomoči, so te nezdružljive z notranjim trgom. Francija mora zato sprejeti vse ukrepe za izterjavo zadevnih pomoči skupaj z obrestmi.
(186)
Vrednost teh ukrepov pomoči je 503 milijone EUR. Zadevni znesek je sestavljen iz različnih pomoči za prestrukturiranje v višini 2 938 milijonov FRF, to je 448 milijonov EUR. Te pomoči so predstavljene v preglednici 3 odločbe z dne 30. aprila 2003, katere glavni elementi so povzeti v spodnji preglednici.
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
Do skupne vsote 503 milijonov EUR je treba dodati še 34 milijonov EUR pomoči, izplačanih v okviru pogodb o prevozu prtljage in tiska, in 21 milijonov EUR pomoči, izplačanih v okviru pogodb o dobavah.
(188)
Za več podrobnosti glej odločbo Sernam 1 z dne 23. maja 2001.
(189)
Francoski organi morajo za učinkovito in takojšnjo izterjavo pomoči navesti datum, kdaj so bile posamezne pomoči dane na voljo prejemniku. (41) Obresti, ki jih je treba izterjati, je treba izračunati od tega datuma, in sicer za vsakega od ukrepov na podlagi obrestnoobrestnega računa, kot je to določeno v poglavju V Uredbe (ES) št. 794/2004 (42).
(190)
Prav tako je treba - skupaj z obrestmi, izračunanimi po isti metodi - izterjati tudi pomoč v višini 41 milijonov EUR, ki je bila opredeljena kot nezdružljiva že z odločbo Sernam 2.
(191)
Nazadnje, državne pomoči, nezdružljive z notranjim trgom, so tudi dokapitalizacija v višini 57 milijonov EUR, opustitev terjatev skupine SNCF v višini 38,5 milijona EUR do družbe Sernam SA in poroštva, ki jih je skupina SNCF podelila ob prenosu dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam, razen poroštva, podeljenega železničarjem. Zadevne nove pomoči je treba izterjati skupaj z obrestmi, izračunanimi po isti metodi. Komisija v zvezi z metodo izračuna zneskov, ki jih je treba izterjati, napotuje na uvodni izjavi 171 in 189 tega sklepa.
(192)
Francija lahko pri določanju višine pomoči, ki jo je treba izterjati, upošteva morebitne zneske, ki jih je skupina SNCF prejela ob likvidaciji družbe Sernam SA iz naslova vračila pomoči v višini 41 milijonov EUR skupaj z obrestmi in/ali delničarskega posojila skupaj z obrestmi.
(193)
Če bodo terjatve skupine SNCF v celoti poplačane, bo lahko Francija upoštevala morebitne zneske, vrnjene skupini SNCF po likvidaciji družbe Sernam SA, le v višini razlike med zneskom obeh evidentiranih ukrepov pomoči in skupnim zneskom terjatev, knjiženih na strani obveznosti družbe Sernam SA.
(194)
Navedene zneske - tudi pomoči, ki so bile prvotno podeljene družbama Sernam SA in Sernam Xpress - morajo vrniti družba Financière Sernam in njene podružnice, zlasti družbi Sernam Services in Aster, ki danes nadaljujejo gospodarsko dejavnost, za katero so bile podeljene pomoči in jo je včasih opravljala družba Sernam Xpress (danes združena z družbo Financière Sernam), pred tem pa družba Sernam SA.
(195)
Nobenega dvoma ni, da so družba Sernam Xpress ter njeni operativni podružnici Sernam Services in Aster nadaljevale gospodarsko dejavnost družbe Sernam SA, saj je Francija prav s tem namenom prenesla dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam. Poleg tega iz elementov spisa izhaja, da so družbe Sernam Xpress, Sernam Services in Aster še naprej opravljale dejavnost, za katero je bila podeljena pomoč, in sicer po tekočem poslovnem načrtu družbe Sernam SA in z istimi zaposlenimi. Dalje, družba Financière Sernam je 30. junija 2011 kot edina družbenica razpustila družbo Sernam Xpress in prevzela njeno premoženje. Torej je družba Financière Sernam pravna in gospodarska naslednica družbe Sernam Xpress, saj prav ona (družba Financière Sernam) danes neposredno nadzira operativni podružnici Sernam Services in Aster. Poleg tega družba Financière Sernam in njene podružnice, zlasti družbi Sernam Services in Aster, nadaljujejo dejavnost družb Sernam SA in Sernam Xpress in imajo tako še naprej korist od pomoči. Hkrati so bila na družbo Sernam Services maja 2011 s prenosom znamke Sernam prenesena sredstva, katerih vrednost se ocenjuje na 15 milijonov EUR, ne da bi morala zadevna družba za to plačati ustrezno protivrednost. Kar zadeva družbo Aster, je bil po eni strani marca 2008 na njen tekoči račun položen znesek v višini 5 milijonov EUR, ki ji je bil julija 2008 tudi prepuščen, po drugi strani pa je bila decembra 2011 dokapitalizirana tako, da ji je bilo prepuščenih 5 599 998 EUR, položenih na njen tekoči račun. Zadevni podružnici sta torej prejeli pomoči, ki so bile prvotno podeljene družbama Sernam SA in Sernam Xpress, in sicer kot družbi, ki sta del skupine in ki nadaljujeta dejavnost, ter s prenosom nekaterih sredstev in ukrepi njune dokapitalizacije.
(196)
Treba je še dodati, da je tudi družba Sernam SA nastala s preoblikovanjem družbe Sernam SCS v delniško družbo, ki je bilo izvedeno konec leta 2001 (v zvezi s tem glej uvodno izjavo 11 odločbe Sernam 2). Torej je prvotna prejemnica dela zadevnih pomoči družba Sernam SCS.
(197)
Ker je bil v zvezi z družbo Financière Sernam in njeno podružnico Sernam Services 31. januarja 2012 uveden postopek prisilne uprave, v zvezi z družbo Aster, podružnico družbe Financière Sernam, pa je bil 3. februarja 2012 uveden postopek prisilne likvidacije, morajo francoski organi čim prej opredeliti znesek pomoči skupaj z obrestmi, ki ga je treba vrniti, da bo ta znesek mogoče knjižiti na strani obveznosti zadevnih podjetij -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Državne pomoči v višini 503 milijone EUR, ki jih je Francija podelila družbi Sernam SCS (preoblikovana v družbo Sernam SA) in jih je Komisija odobrila z Odločbo 2006/367/ES (43) z dne 20. oktobra 2004, so bile zlorabljene. Te pomoči niso združljive z notranjim trgom. Od njih sta imeli koristi tudi družbi Sernam Xpress in Financière Sernam skupaj s podružnicama Sernam Services in Aster.
2. Državna pomoč v višini 41 milijonov EUR, ki jo je Francija podelila družbi Sernam SCS in je bila z odločbo Sernam 2 razglašena za nezdružljivo, je koristila tudi družbama Sernam Xpress in Financière Sernam skupaj s podružnicami, zlasti družbama Sernam Services in Aster.
3. Dokapitalizacija v višini 57 milijonov EUR, ki jo je izvedla skupina SNCF v korist družbe Sernam SA, opustitev terjatev skupine SNCF v višini 38,5 milijona EUR do družbe Sernam SA in poroštva, ki jih je skupina SNCF podelila ob prenosu dejavnosti družbe Sernam SA na družbo Financière Sernam, razen poroštva, podeljenega železničarjem, so državne pomoči, nezdružljive z notranjim trgom.
Člen 2
1. Francija mora pomoči iz člena 1 izterjati od družb Financière Sernam in njenih podružnic Sernam Services in Aster.
2. Za zneske, ki jih je treba izterjati, se od datuma, ko so bili dani na voljo prejemniku, do datuma dejanske izterjave zaračunavajo obresti.
3. Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004.
Člen 3
1. Izterjava pomoči iz člena 1 je takojšnja in učinkovita.
2. Francija zagotovi, da se ta sklep izvrši v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.
3. Francija lahko ob njegovem izvajanju upošteva morebitne zneske, vrnjene skupini SNCF po likvidaciji družbe Sernam SA, ob čemer mora upoštevati zgoraj navedene pogoje.
Člen 4
1. Francija v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:
(a)
datum, kdaj so bili posamezni ukrepi pomoči dani na voljo prejemniku, in skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od prejemnika za posamezen ukrep pomoči;
(b)
podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;
(c)
dokumente, ki dokazujejo, da je bil prejemnik pozvan k vračilu pomoči.
2. Francija obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler pomoči iz člena 1 ne bodo v celoti povrnjene. Na zahtevo Komisije nemudoma pošlje vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki jih je prejemnik že plačal.
Člen 5
Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.
V Bruslju, 9. marca 2012