PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1216/2011
ze dne 24. listopadu 2011,
kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (2), stanoví klíčové ukazatele výkonnosti (KPI) a závazné cíle v klíčových oblastech výkonnosti: bezpečnosti, životního prostředí, kapacity a efektivity nákladů.
(2)
KPI v oblasti bezpečnosti pro účely stanovení vnitrostátních cílů nebo cílů pro funkční blok vzdušného prostoru (FAB) uvedené v příloze 1 nařízení (EU) č. 691/2010 jsou: efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM; používání klasifikace závažnosti nástroje analýzy rizika, aby se umožnilo jednotné podávání zpráv o posouzení závažnosti porušení minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a specifických technických událostech uspořádání letového provozu (ATM), a podávání zpráv o spravedlivém posuzování.
(3)
Podle přílohy 1 nařízení (EU) č. 691/2010 mají tyto KPI v oblasti bezpečnosti dále společně vytvářet Komise, členské státy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) a Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) a má je přijímat Komise před prvním referenčním obdobím.
(4)
K tomuto účelu Komise zřídila pracovní skupinu sestávající ze zástupců agentury EASA, organizace Eurocontrol a Komise (tzv. pracovní skupina E3). Pracovní skupina vypracovala technickou zprávu nazvanou „Měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti pro systém sledování výkonnosti“. Tato zpráva byla dále rozpracována na základě připomínek obdržených od členských států a zúčastněných stran a představuje technický koncept tohoto nařízení a s ním spojené přijatelné způsoby průkazu (AMC) a poradenský materiál.
(5)
Při vytváření KPI v oblasti bezpečnosti by měla být zohledněna práce, která již byla provedena v souvislosti s jinými iniciativami, jako je bezpečnostní plán agentury EASA a nástroj analýzy rizika a rámec průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti organizace Eurocontrol.
(6)
Zkušenosti získané při postupném provádění systému sledování výkonnosti ukazují, že lhůta určená Komisi pro posouzení revidovaných výkonnostních cílů by měla být prodloužena s ohledem na pracovní zátěž způsobenou podrobným posouzením plánů výkonnosti a v zájmu uskutečnění nezbytného dialogu s vnitrostátními dozorovými orgány a řádného odůvodnění výsledků uvedeného posouzení.
(7)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
Článek 14 se mění takto:
a)
V odstavci 1 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
b)
V odstavci 2 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
c)
V odstavci 3 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
2)
V příloze I se bod 1 oddílu 2 nahrazuje tímto:
„1. KLÍČOVÉ UKAZATELE VÝKONNOSTI V OBLASTI BEZPEČNOSTI
a)
Pro první referenční období je prvním vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM.
Pokud jde o členské státy, jejich vnitrostátní dozorové orgány a poskytovatele letových navigačních služeb certifikované pro poskytování letových provozních služeb nebo komunikačních, navigačních a přehledových služeb, měří se tento klíčový ukazatel výkonnosti úrovní provádění těchto cílů řízení:
-
bezpečnostní politiky a cílů bezpečnosti;
-
řízení bezpečnostních rizik;
-
zajištění bezpečnosti;
-
prosazování bezpečnosti;
-
kultury bezpečnosti.
b)
Pro první referenční období je druhým vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti používání níže uvedené klasifikace závažnosti podle metodiky nástroje analýzy rizika pro podávání zpráv minimálně o třech kategoriích událostí: porušeních minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a událostí týkajících se uspořádání letového provozu (ATM) ve všech střediscích letového provozu a na všech letištích. Členské státy mohou rozhodnout, že metodu nepoužijí na letištích s méně než 50 000 pohyby obchodní letecké dopravy ročně.
Při podávání zpráv o výše uvedených událostech členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb použijí následující kategorie závažnosti:
-
vážný incident
-
velký incident
-
významný incident
-
bez vlivu na bezpečnost
-
není určeno; nejsou například k dispozici dostatečné informace, nebo neprůkazné nebo protichůdné důkazy neumožňují stanovit závažnost.
U jednotlivých událostí se podá zpráva o použití metody.
c)
Pro první referenční období je třetím vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti podávání zpráv členskými státy a jejich poskytovateli letových navigačních služeb prostřednictvím dotazníku vypracovaného v souladu s písmenem e), kterým se měří míra přítomnosti a odpovídající míra absence spravedlivého posuzování.
d)
Během prvního referenčního období nebudou stanoveny výkonnostní cíle v oblasti bezpečnosti pro celou EU. Členské státy však mohou stanovit cíle odpovídající těmto klíčovým ukazatelům výkonnosti v oblasti bezpečnosti.
e)
S cílem usnadnit provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme EASA za konzultace s orgánem pro kontrolu výkonnosti před začátkem prvního referenčního období v souladu s postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008 přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál.
f)
Eurocontrol včas poskytne informace potřebné pro vytvoření dokumentů uvedených v písmenu e), zahrnující alespoň specifikaci metodiky nástroje analýzy rizika a její další rozvoj a podrobnosti metodiky rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti a jeho váhové faktory.
g)
Vnitrostátní dozorové orgány podají agentuře EASA před 1. únorem každého roku zprávu o ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v písmenech a) a c) za předchozí rok (dotazníky o efektivnosti řízení bezpečnosti a spravedlivém posuzování), prováděném vnitrostátními dozorovými orgány a poskytovateli letových navigačních služeb. Tato roční měření se použijí jako podklad pro kontrolní funkce popsané v písmenech h) a i). Dojde-li ke změnám v ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti, vnitrostátní dozorové orgány tyto změny předloží před datem pro odevzdání příští výroční zprávy.
h)
Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany poskytovatelů letových navigačních služeb v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (3).
i)
EASA v rámci svých standardizačních kontrol sleduje provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s pracovními metodami uvedenými v článku 24 nařízení (ES) č. 216/2008. EASA o výsledku těchto kontrol informuje orgán pro kontrolu výkonnosti.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. listopadu 2011.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1216/2011
z dne 24. novembra 2011
o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (1) in zlasti člena 11 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V Uredbi Komisije (EU) št. 691/2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (2) so določeni ključni kazalniki uspešnosti in zavezujoči cilji na ključnih področjih uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti.
(2)
Varnostni ključni kazalniki uspešnosti za nacionalno zastavljanje ciljev ali zastavljanje ciljev funkcijskega bloka zračnega prostora (FAB - Functional Airspace Block), določeni v Prilogi 1 k Uredbi (EU) št. 691/2010, so naslednji: učinkovitost varnostnega upravljanja, ki se izmeri z metodologijo na podlagi okvira ATM za pregled ustreznosti varnosti; uporaba klasifikacije resnosti orodja za analizo tveganja, da se omogoči usklajeno poročanje o oceni resnosti izgube minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorih na vzletno-pristajalno stezo in določenih tehničnih dogodkih upravljanja zračnega prometa (ATM); ter poročanje o kulturi pravičnosti.
(3)
V skladu s Prilogo 1 k Uredbi (EU) št. 691/2010 navedene varnostne ključne kazalnike uspešnosti skupaj nadalje oblikujejo Komisija, države članice, Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) in Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol), sprejme pa jih Komisija pred prvim referenčnim obdobjem.
(4)
Komisija je v ta namen ustanovila delovno skupino, ki jo sestavljajo predstavniki EASA, Eurocontrola in Komisije (t. i. projektna skupina E3). Navedena delovna skupina je pripravila tehnično poročilo z naslovom „Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme“ (metrika za varnostne ključne kazalnike uspešnosti za načrt izvedbe). To poročilo je bilo dodatno razvito na podlagi pripomb držav članic in zainteresiranih strani ter predstavlja tehnično zasnovo za to uredbo in z njo povezane sprejemljive postopke usklajevanja in navodila.
(5)
Pri oblikovanju varnostnih ključnih kazalnikov uspešnosti je treba upoštevati že opravljeno delov v zvezi z drugimi pobudami, kot so varnostni načrt EASA ter Eurocontrolova orodje za analizo tveganja in okvir za pregled ustreznosti varnosti.
(6)
Izkušnje, pridobljene pri postopnem izvajanju načrta izvedbe, kažejo, da je treba podaljšati čas, ki je bil dodeljen Komisiji za oceno popravljenih ciljev uspešnosti, zaradi obsega dela, nastalega zaradi podrobne ocene načrtov izvedbe, da bi se opravili potrebni razgovori z nacionalnimi nadzornimi organi in zagotovila ustrezna obrazložitev rezultatov navedene ocene.
(7)
Uredbo (EU) št. 691/2010 je zato treba ustrezno spremeniti.
(8)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (EU) št. 691/201 se spremeni:
(1)
Člen 14 se spremeni:
(a)
v odstavku 1 se izraz „dveh mesecih“ nadomesti z izrazom „štirih mesecih“;
(b)
v odstavku 2 se izraz „dva meseca“ nadomesti z izrazom „štiri mesece“;
(c)
v odstavku 3 se izraz „dva meseca“ nadomesti z izrazom „štiri mesece“.
(2)
V Prilogi I se točka 1 oddelka 2 nadomesti z naslednjim:
„1. VARNOSTNI KLJUČNI KAZALNIKI USPEŠNOSTI
(a)
Prvi nacionalni/FAB varnostni KKU za prvo referenčno obdobje je učinkovitost varnostnega upravljanja, ki se izmeri z metodologijo na podlagi okvira ATM za pregled ustreznosti varnosti.
V zvezi z državami članicami ter njihovimi nacionalnimi nadzornimi organi in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki imajo certifikat za izvajanje služb zračnega prometa ali komunikacijskih, navigacijskih in nadzornih storitev, se ta KKU izmeri glede na stopnjo izvajanja naslednjih ciljev upravljanja:
-
varnostna politika in cilji;
-
obvladovanje varnostnega tveganja;
-
zagotavljanje varnosti;
-
spodbujanje varnosti;
-
kultura varnosti.
(b)
Drugi nacionalni/FAB varnostni KKU za prvo referenčno obdobje je uporaba spodaj navedene klasifikacije resnosti, ki temelji na metodologiji orodja za analizo tveganja za poročanje o najmanj treh kategorijah dogodkov: izguba minimalnega razdvajanja, nedovoljeni vdori na vzletno-pristajalno stezo in določeni dogodki ATM v vseh centrih nadzora zračnega prometa in na letališčih. Države članice se lahko odločijo, da te metode ne uporabljajo na letališčih z manj kot 50 000 premiki v komercialnem zračnem prevozu na leto.
Države članice in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa pri poročanju o spodaj navedenih dogodkih uporabijo naslednje stopnje resnosti:
-
resen incident;
-
večji incident;
-
znaten incident;
-
brez vpliva na varnost;
-
ni določeno; npr. na voljo je premalo informacij oziroma nejasni ali nasprotujoči si dokazi preprečujejo tako določitev.
Poročanje o uporabi metode se opravi za posamezne dogodke.
(c)
Tretji nacionalni/FAB varnostni KKU za prvo referenčno obdobje je poročanje držav članic in njihovih izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa na podlagi vprašalnika, sestavljenega v skladu z odstavkom (e), ki meri stopnjo prisotnosti in ustrezno stopnjo odsotnosti kulture pravičnosti.
(d)
V prvem referenčnem obdobju ne bo vseevropskih ciljev varnostne uspešnosti. Vendar lahko države članice določijo cilje, ki ustrezajo tem varnostnim ključnim kazalnikom uspešnosti.
(e)
Da bi se olajšala izvajanje in merjenje varnostnih ključnih kazalnikov uspešnosti, EASA po posvetovanju z organom za oceno uspešnosti pred začetkom prvega referenčnega obdobja sprejme sprejemljive postopke usklajevanja in navodila v skladu s postopkom iz člena 52 Uredbe (ES) št. 216/2008.
(f)
Eurocontrol pravočasno zagotovi informacije, ki so potrebne za pripravo dokumentov iz točke (e) ter vključujejo vsaj specifikacijo metodologije orodja za analizo tveganja in njenega nadaljnjega razvoja ter podrobnosti o metodologiji okvira za pregled ustreznosti varnosti in njenih faktorjih ponderiranja.
(g)
Nacionalni organi vsako leto pred 1. februarjem sporočijo EASA letne meritve ključnih kazalnikov uspešnosti iz točk (a) in (c) (vprašalnika o učinkovitosti varnostnega upravljanja in kulturi pravičnosti) za predhodno leto, ki jih izvedejo nacionalni nadzorni organi in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa. Ta letne meritve se uporabijo kot prispevek k funkcijam spremljanja, opisanim v točkah (h) in (i). Če se pojavijo spremembe v letnih meritvah ključnih kazalnikov uspešnosti, jih nacionalni nadzorni organi predložijo pred rokom za oddajo naslednjega letnega poročila.
(h)
Nacionalni nadzorni organi spremljajo izvajanje in merjenje varnostnih ključnih kazalnikov uspešnosti s strani izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa v skladu s postopki za nadzor varnosti iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1034/2011 (3).
(i)
EASA v okviru svojih inšpekcijskih pregledov standardiziranja spremlja izvajanje in merjenje varnostnih ključnih kazalnikov uspešnosti s strani nacionalnih nadzornih organov v skladu z metodami dela iz člena 24 Uredbe (ES) št. 216/2008. O izidu teh inšpekcijskih pregledov obvesti organ za oceno uspešnosti.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 24. novembra 2011