NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 349/2011
ze dne 11. dubna 2011,
kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1338/2008 o statistice Společenství v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, pokud jde o statistiku pracovních úrazů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1338/2008 ze dne 16. prosince 2008 o statistice Společenství v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1338/2008 stanovilo společný rámec pro systematické vypracovávání evropské statistiky o veřejném zdraví a bezpečnosti a ochraně zdraví při práci.
(2)
Podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1338/2008 je pro stanovení údajů a metadat, které se mají poskytovat o pracovních úrazech zahrnutých v příloze IV uvedeného nařízení, a pro stanovení referenčních období, intervalů a lhůt pro jejich poskytování zapotřebí přijmout prováděcí opatření.
(3)
S důvěrnými údaji zasílanými členskými státy Komisi (Eurostatu) by se mělo nakládat v souladu se zásadou statistické důvěrnosti stanovenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2) a v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (3).
(4)
V souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 1338/2008 byla provedena a vyhodnocena analýza nákladů a přínosů.
(5)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro evropský statistický systém,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„pracovním úrazem“ jednotlivá událost při plnění pracovních úkolů, která vede k poškození tělesného nebo duševního zdraví. Slovní spojení „při plnění pracovních úkolů“ znamená při výkonu zaměstnání nebo v průběhu doby strávené v práci. To zahrnuje dopravní nehody, ke kterým dojde při plnění pracovních úkolů, avšak nikoli dopravní nehody, ke kterým dojde během přesunu z místa bydliště na pracoviště a zpět;
b)
„smrtelným pracovním úrazem“ úraz, který vede ke smrti oběti v průběhu jednoho roku od úrazu;
c)
„hospodářskou činností zaměstnavatele“ hlavní „hospodářská“ činnost místní jednotky podniku, v němž zaměstnanec pracuje;
d)
„věkem“ věk oběti v době úrazu;
e)
„druhem poranění“ fyzické následky pro oběť úrazu;
f)
„zeměpisným umístěním“ územní jednotka, v níž k úrazu došlo;
g)
„velikostí podniku“ počet zaměstnanců (v přepočtu na plný pracovní úvazek) pracujících v místní jednotce podniku, v němž zaměstnanec pracuje;
h)
„národností oběti“ státní příslušnost;
i)
„počtem dnů pracovní neschopnosti“ počet kalendářních dnů, během nichž zaměstnanec není schopen pracovat v důsledku pracovního úrazu;
j)
„místem výkonu práce“ obvyklé nebo, případně, občasné místo/pozice, na kterém se zaměstnanec v době úrazu zdržoval;
k)
„pracovním prostředím“ pracoviště, pracovní prostory nebo celkové prostředí, v němž k úrazu došlo;
l)
„pracovním procesem“ hlavní druh práce nebo úkolu (všeobecné činnosti), který zaměstnanec vykonával v době úrazu;
m)
„specifickou tělesnou činností“ konkrétní tělesná činnost, kterou zaměstnanec vykonával v okamžiku, kdy se úraz stal;
n)
„hmotným činitelem souvisejícím se specifickou tělesnou činností“ nářadí, předmět nebo nástroj, který zaměstnanec používal, když se úraz stal;
o)
„odchylkou“ poslední událost, která vybočila z normálu a vedla k úrazu;
p)
„hmotným činitelem souvisejícím s odchylkou“ nářadí, předmět nebo nástroj, který sehrál roli při abnormální události;
q)
„stykem - způsobem poranění“ způsob, jakým byl zaměstnanec poraněn (tělesné poranění nebo duševní trauma) hmotným činitelem, který zranění způsobil;
r)
„hmotným činitelem souvisejícím se stykem“ předmět, nářadí nebo nástroj, se kterým zaměstnanec přišel do styku, anebo způsob, jakým došlo k poškození duševního zdraví.
Článek 2
Požadované údaje
1. Členské státy předají Komisi (Eurostatu) mikrodata o osobách, které během referenčního období utrpěly úraz při plnění pracovních úkolů, a s nimi související metadata. Seznam proměnných, které mají být předávány Komisi (Eurostatu), stejně jako označení, zda se jedná o povinnou nebo nepovinnou proměnnou, a první rok, za který se údaje předávají, jsou uvedeny v příloze I.
2. Poskytování údajů o pracovních úrazech osob samostatně výdělečně činných, vypomáhajících rodinných příslušníků a studentů je dobrovolné.
3. Poskytování údajů o pracovních úrazech, které jsou podle vnitrostátních právních předpisů důvěrné, jak je uvedeno v příloze II, je dobrovolné.
4. Údaje o pracovních úrazech, k nimž došlo během referenčního roku, by měly pocházet pokud možno z registrů a jiných správních zdrojů. Pokud to není možné, mezery v pokrytí údajů lze odstranit pomocí odhadování a přisuzování, i když bude založeno na údajích získaných průzkumem a nikoliv z konkrétních případů.
Článek 3
Referenční období
Referenčním obdobím je kalendářní rok, ve kterém byly úrazy oznámeny příslušným vnitrostátním orgánům.
Článek 4
Metadata
1. Zároveň s poskytovanými údaji předávají členské státy Komisi (Eurostatu) každoroční ověření a aktualizaci metadat.
2. Metadata se předávají v souladu se standardní šablonou stanovenou Komisí (Eurostatem) a zahrnují položky uvedené v příloze III.
Článek 5
Předávání údajů a metadat Komisi (Eurostatu)
1. Členské státy zasílají údaje a metadata v souladu se standardem pro jejich výměnu stanoveným Komisí (Eurostatem), a to do osmnácti měsíců po skončení referenčního období.
2. Údaje a metadata se Komisi (Eurostatu) předávají v elektronické podobě, prostřednictvím jednotného kontaktního místa v Komisi (Eurostatu).
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. dubna 2011.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 349/2011
z dne 11. aprila 2011
o izvajanju Uredbe (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu glede nezgod pri delu
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (1) in zlasti člena 9(1) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (ES) št. 1338/2008 vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo evropskih statističnih podatkov o javnem zdravju ter zdravju in varnosti pri delu.
(2)
V skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1338/2008 so potrebni izvedbeni ukrepi za določitev podatkov in metapodatkov, ki morajo biti predloženi glede nezgod pri delu iz Priloge IV k navedeni uredbi, ter za določitev referenčnih obdobij, časovnih presledkov in časovnih omejitev za predložitev omenjenih podatkov.
(3)
Z zaupnimi podatki, ki jih države članice pošljejo Komisiji (Eurostatu), je treba ravnati v skladu z načelom statistične zaupnosti iz Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (2) in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (3).
(4)
V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1338/2008 je bila opravljena analiza stroškov in koristi ter njena ocena.
(5)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„nezgoda pri delu“ pomeni nenaden pojav v toku dela, ki pripelje do telesne ali duševne škode. Besedna zveza „med delom“ pomeni čas, v katerem se opravljajo poklicne dejavnosti oziroma čas na delovnem mestu. To vključuje prometne nesreče, ki se zgodijo med delom, vendar ne vključuje nesreč na poti v službo ali iz nje, to je prometnih nesreč, ki se zgodijo na poti med domom in delovnim mestom;
(b)
„nezgoda s smrtnim izidom“ pomeni nezgodo, katere posledica je smrt udeleženca v enem letu po nezgodi;
(c)
„gospodarska dejavnost delodajalca“ zajema glavno „gospodarsko“ dejavnost lokalne enote podjetja, v kateri je žrtev zaposlena;
(d)
„starost“ pomeni starost žrtve v času nezgode;
(e)
„narava poškodbe“ pomeni fizične posledice za žrtev;
(f)
„geografska lokacija“ pomeni ozemeljsko enoto, kjer se je nezgoda zgodila;
(g)
„velikost podjetja“ pomeni število zaposlenih (ekvivalent polnega delovnega časa) v lokalni enoti podjetja žrtve;
(h)
„državljanstvo žrtve“ pomeni državo državljanstva;
(i)
„izgubljeni dnevi“ pomenijo število koledarskih dni, v katerih žrtev ni zmožna za delo zaradi nezgode pri delu;
(j)
„mesto dela“ pomeni običajni ali začasni kraj/delovno mesto, ki ga žrtev zaseda v času nezgode;
(k)
„delovno okolje“ pomeni delovno mesto, delovne prostore ali splošno okolje, kjer se je nezgoda zgodila;
(l)
„delovni proces“ pomeni glavno vrsto dela ali delovne naloge (splošne dejavnosti), ki jo žrtev opravlja v času nezgode;
(m)
„specifična aktivnost“ pomeni žrtvino natančno fizično dejavnost v trenutku nezgode;
(n)
„materialni povzročitelj, povezan s specifično aktivnostjo“ pomeni orodje, predmet ali instrument, ki ga žrtev uporablja v času nezgode;
(o)
„vzrok nezgode“ pomeni zadnje dejanje, ki odstopa od običajnega in je povod za nezgodo;
(p)
„materialni povzročitelj, povezan z vzrokom nezgode“ pomeni orodje, predmet ali instrument, ki je udeležen pri neobičajnem dogodku;
(q)
„način poškodbe“ pomeni, kako je materialni povzročitelj, ki je povzročil nezgodo, poškodoval žrtev (telesne poškodbe ali duševni pretres);
(r)
„materialni povzročitelj, povezan z načinom poškodbe“ pomeni predmet, orodje ali instrument, s katerim je bila žrtev v stiku, oziroma psihološki način poškodbe.
Člen 2
Zahtevani podatki
1. Države članice Komisiji (Eurostatu) posredujejo mikropodatke o osebah, ki so v referenčnem obdobju na delu doživele nezgodo, in povezane metapodatke. Seznam spremenljivk, ki jih je treba posredovati Komisiji (Eurostatu), obvezni oziroma neobvezni status spremenljivke in prvo leto, v katerem je podatke treba posredovati, so določeni v Prilogi I.
2. Predložitev podatkov o nezgodah pri delu za samozaposlene osebe, družinske delavce in študente je prostovoljna.
3. Predložitev podatkov o nezgodah pri delu, ki so predmet pravil o zaupnosti v skladu z nacionalno zakonodajo iz Priloge II, je prostovoljna.
4. Podatki o nezgodah pri delu, ki se zgodijo v referenčnem letu, morajo po možnosti temeljiti na registrih in drugih upravnih virih. Kadar to ni mogoče, se lahko za zapolnitev vrzeli v podatkovni pokritosti uporabita ocenjevanje in imputacija, tudi če temeljita na podlagi raziskav in ne na podatkih za posamične primere.
Člen 3
Referenčno obdobje
Referenčno obdobje je koledarsko leto, v katerem se nezgode sporočijo pristojnim državnim organom.
Člen 4
Metapodatki
1. Države članice Komisiji (Eurostatu) sporočijo letno preverjanje in posodobitev metapodatkov skupaj s podatki.
2. Metapodatki se sporočijo v skladu s standardno predlogo, ki jo določi Komisija (Eurostat) in vključuje postavke iz Priloge III.
Člen 5
Posredovanje podatkov in metapodatkov Komisiji (Eurostatu)
1. Države članice podatke in metapodatke posredujejo v skladu s standardom izmenjave, kot ga je določila Komisija (Eurostat), v 18 mesecih po koncu referenčnega obdobja.
2. Podatki in metapodatki se Komisiji (Eurostatu) posredujejo elektronsko, skozi enotni portal za vnos podatkov na Komisiji (Eurostatu).
Člen 6
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 11. aprila 2011