NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 402/2012
ze dne 10. května 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 12. srpna 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů AIRAL S.c.r.l (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců, dovozců a vyvážejících výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (jak je popsán v oddíle 3 níže) v období od července 2010 do června 2011.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásila se pouze jedna skupina společností, kam patří společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (dále jen „skupina Sira“), která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství. O individuální zacházení požádaly společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd.
(7)
Pokud jde o výrobce v Unii a jak je řádně uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii Komise vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii, a to podle objemu výroby/prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Dva z těchto dovozců však dotčený výrobek nedováželi/nenakupovali. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, tj. vyvážejícím výrobcům v ČLR, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a Evropské organizaci spotřebitelů (BEUC); Komise tuto organizaci požádala, aby svým přidruženým společnostem zaslala dotazníky pro uživatele.
(11)
Odpovědi poskytli dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a jeden dovozce, který není ve spojení. Na dotazník neodpověděl žádný uživatel.
(12)
Kromě toho jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení. O žádosti této skupiny společností o individuální zjišťování bude proto rozhodnuto v konečné fázi.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polsko,
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Itálie,
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itálie,
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itálie.
Dovozci v Unii
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polsko.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (Zhejiang Flyhigh), Jinyun,
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(16)
Na základě údajných rozdílů mezi oběma existujícími postupy výroby radiátorů skupina Sira popis výrobku zpochybnila. Ve skupině Sira jsou dva čínští vyvážející výrobci, z nichž jeden používá technologii lití pod tlakem a druhý technologii průtlačného lisování. Tato skupina uvedla, že výrobky vyrobené metodou průtlačného lisování by měly být vzhledem k údajným rozdílům ve fyzikálních a technických vlastnostech, surovinách, výrobních nákladech a prodejních cenách a také vzhledem k tomu, že metoda průtlačného lisování není v EU a v ČLR běžná, vyloučeny z popisu dotčeného výrobku.
(17)
Jiná čínská zúčastněná strana, čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických produktů (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, CCCME), požádala o objasnění tohoto bodu vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech a v cenách radiátorů, které jsou vyráběny za použití dvou výše uvedených technologií.
(18)
Přestože v tomto ohledu existují drobné rozdíly, je zřejmé, že radiátory vyrobené uvedenými postupy mají shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a jsou určeny ke stejnému použití. Radiátory vyrobené oběma metodami jsou do značné míry zaměnitelné. Základními vlastnostmi jsou v prvé řadě lehkost, nízká tepelná setrvačnost a vysoká tepelná vodivost. Rozdíly v nákladech a cenách a rovněž skutečnost, že technologie průtlačného lisování může zahrnovat použití mírně odlišné slitiny hliníku, tyto základní vlastnosti nemění. Pokud jde o srovnání cen, veškeré rozdíly jsou řádně zohledněny ve struktuře systému srovnávání druhů výrobku, který byl pro toto šetření použit (dále jen „systém PCN“), což znamená, že se provádí srovnání pouze podobných výrobků.
(19)
Dále by měly být hliníkové radiátory pokládány za jediný výrobek nezávisle na výrobním postupu proto, že jsou prodávány prostřednictvím stejných distribučních cest a koneční uživatelé a spotřebitelé je vnímají jako vyrobené z hliníku (s dobře známými vlastnostmi, jež jsou uvedeny výše) a nečiní mezi nimi rozdíl podle výrobního postupu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá.
(20)
Komora CCCME rovněž zpochybnila skutečnost, že radiátory z ocelového plechu či dokonce z litiny nejsou zařazeny do popisu výrobku. Avšak přestože se takové výrobky používají k podobným účelům, mají odlišné základní fyzikální a technické vlastnosti, neboť základní surovina (hliníková slitina) se nahrazuje ocelí či železem, které mají jiné fyzikální a technické vlastnosti, pokud jde o hmotnost, tepelnou setrvačnost a vodivost. Toto tvrzení se proto zamítá.
(21)
Komora CCCME vyjádřila další připomínky k odkazům v podnětu, které se týkají prodeje prostřednictvím výzvy k předkládání nabídek. Její připomínky ukázaly, že předpokládala, že se jedná o veřejné zakázky. Výzva k předkládání nabídek, na niž se v podnětu odkazuje, se však týkala běžné obchodní praxe, v rámci níž odběratel radiátorů z EU žádá potenciální dodavatele, aby ho seznámili s cenami před tím, než objedná zboží. Veřejná zakázka nebyla součástí žádného dovozu z ČLR, který byl při výpočtech použit.
(22)
Komora CCCME také vyjádřila připomínky k odkazům v podnětu, které se týkaly „designových radiátorů“; domnívala se, že takové radiátory byly vyloučeny z popisu výrobku. Tyto připomínky však opět vyplynuly z nedorozumění, neboť popis výrobku tyto radiátory zahrnuje. Uvedené připomínky byly proto zamítnuty.
2. Obdobný výrobek
(23)
Šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(24)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(25)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek tvořily čtyři společnosti vybrané z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a to na základě objemu prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v rámci Unie. Tyto společnosti představovaly 66 % celkové odhadované výroby v Unii v průběhu období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení. Jedna ze zúčastněných stran požádala, aby se při výběru vzorku zohlednil též objem výroby. Bylo rozhodnuto vzorek odpovídajícím způsobem změnit. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla námitky proti konečnému vzorku sestávajícímu ze čtyř společností.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(26)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(27)
Pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Vzhledem k tomu, že dva z těchto dovozců nevykázali dovoz ani nákup dotčeného výrobku, se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(28)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo všech osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 5 milionů součástí (3), což je o něco méně než 50 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na oba vyvážející výrobce, společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd., připadalo přibližně 62 % objemu prodeje všech osmnácti vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
(29)
Jedna skupina vyvážejících výrobců (skupina Sira) zpochybnila své nezařazení do vzorku na základě skutečnosti, že vyrábí určitý druh radiátorů (výroba technologií průtlačného lisování) a její zařazení do vzorku by proto zvýšilo reprezentativnost vzorku. Avšak zařazení jedné zvláštní skupiny nebylo nutné, neboť původně vybraný vzorek již představoval více než 60 % vývozu vykázaného spolupracujícími společnostmi. Kromě toho není nezbytné, aby ve vzorku byly obsaženy všechny typy dotčeného výrobku. Žádost skupiny Sira o zařazení byla proto zamítnuta a původně vybraný vzorek byl potvrzen.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(31)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali však pouze o individuální zacházení. Splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství nebylo proto zjišťováno.
1.2. Individuální zacházení
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(33)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o individuální zacházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření prokázalo, že společnosti zařazené do vzorku splnily veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Oběma vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku bylo proto přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Rusko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Ohledně Ruska jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ze srovnatelné země navíc k těm, kteří byli uvedeni v podnětu v průběhu šetření.
(38)
Ze strany Ruska nebyla poskytnuta žádná spolupráce, přestože všichni známí ruští výrobci byli v průběhu šetření opakovaně kontaktováni a obdrželi dotazníky pro srovnatelnou zemi.
(39)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí.
(40)
Byly proto zaslány dopisy a dotazníky všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (tj. Turecku, Íránu, Chorvatsku, Indii, Jižní Africe a Švýcarsku). Avšak přes podniknuté kroky nakonec k žádné spolupráci nedošlo.
(41)
Jak je uvedeno v 38., 39. a 40. bodě odůvodnění, šetření neodhalilo žádnou třetí zemi s tržním hospodářstvím, která mohla být v řízení použita jakou srovnatelná země. V případě neexistence takové třetí země s tržním hospodářstvím se proto v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení předběžně došlo k závěru, že není možné určit běžnou hodnotu pro výrobce zařazené do vzorku na základě cen na domácím trhu nebo početně zjištěné běžné hodnoty v třetí zemi s tržním hospodářstvím, včetně Unie, a proto je nutné určit běžnou hodnotu na základě jiného přiměřeného základu, v tomto případě na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. To se považovalo za vhodné vzhledem k nedostatečné spolupráci uvedené výše, ale rovněž s ohledem na velikost trhu EU, dovoz dotčeného výrobku a silnou vnitřní hospodářskou soutěž s uvedeným výrobkem na trhu EU.
3. Běžná hodnota
(42)
Vzhledem k tomu, že obě společnosti zařazené do vzorku nepožádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo které je třeba zaplatit v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v provozovnách výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedených v 13. bodě odůvodnění.
(43)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v EU nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej v Unii uskutečněný výrobci obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(44)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje v EU nezávislým odběratelům. Transakce v rámci prodeje v EU byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na trhu Unie v období šetření. Uvedená analýza prokázala, že prodej v EU určitých druhů výrobku byl ziskový, to znamená, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(45)
Běžná hodnota každého druhu výrobku byla založena na skutečných prodejních cenách (ze závodu), pokud jde o ziskový prodej, a na vypočtené běžné hodnotě, pokud jde o neziskový prodej.
(46)
Běžná hodnota byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům výrobního odvětví EU přičetly prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk ve výši 4,43 % stanoveny na základě skutečných údajů, které výrobci v EU skutečně zaznamenali při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní ceny
(47)
Jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen za dotčený výrobek skutečně zaplacených nebo cen, které je za něj třeba zaplatit.
5. Srovnání
(48)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, balení, manipulaci a úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady.
(49)
U jednoho z vyvážejících výrobců se ukázalo, že příslušná společnost nezařadila při použití dotazníkem požadovaného systému dotčený výrobek správně. Jedna z charakteristik dotčeného výrobku se týkala tepelného výkonu radiátorů. Příslušná společnost však nedisponovala důkazy, které by podpořily údaje o tepelném výkonu vyvážených modelů. Skutečně udaný tepelný výkon nebyl uveden správně a neodpovídal dalším charakteristikám, jako je hmotnost a rozměry. Proto bylo pro účely srovnání nutné použít pouze zbývající charakteristiky.
(50)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u jednoho z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna vysoká shoda. U druhého vyvážejícího výrobce však byla použita metoda podobnosti, neboť nebylo možné zjistit žádnou přímou shodu. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Výpočet váženého průměru těchto dvou dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(53)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (méně než 50 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingové transakce s určitým odběratelem spolupracujících vývozců.
(54)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Tabulka č. 1
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Flyhigh
Individuální zacházení
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Individuální zacházení
70,8 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
E. ÚJMA
1. Celková výroba v Unii
(55)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(56)
Hliníkové radiátory byly během období šetření vyráběny osmi výrobci v Unii. K zjištění celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm.
(57)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii, posuzovaná podle množství součástí, odhadnuta na přibližně 64 milionů součástí během období šetření. Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, tvořili celkovou výrobu v Unii, představují tito výrobci výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba v Unii
(58)
Pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, obsahují rovněž jiné výrobky z hliníku, např. elektrické radiátory.
(59)
Spotřeba v Unii byla proto stanovena na základě údajů obsažených v podnětu, které se týkaly zejména objemu prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie a dovozu ze strany vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly prověřeny obdrženými odpověďmi na výběrové dotazníky a informacemi získanými a ověřenými v prostorách výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců v ČLR.
(60)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v součástech)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Index (2009 = 100)
114
100
96
109
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(61)
Celková spotřeba na trhu EU se v průběhu posuzovaného období snížila o 3,8 %. V souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo v letech 2008-2009 k poklesu přibližně o 12 %, a poté o dalších 3,7 %. Od roku 2010 do období šetření se však spotřeba zvýšila o 13,5 %, ale nedosáhla počáteční úrovně z roku 2008. Tabulka č. 2 rovněž ukazuje, že od roku 2009 do období šetření se spotřeba zvýšila o 9 %.
3. Dovoz z dotčené země
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v součástech)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Index (2009 = 100)
86
100
114
152
Podíl na trhu
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Index (2009 = 100)
75
100
119
139
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(63)
Bez ohledu na vývoj spotřeby objem dovozu z ČLR v posuzované období výrazně narostl o 77 %. Tento nárůst byl nepřetržitý, nejvýraznější pak byl mezi rokem 2010 a obdobím šetření (zvýšení o 33 %). Podobně i podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu vykazuje v posuzovaném období trvale rostoucí trend, kdy během období šetření dosahuje 24 % oproti 13 % v roce 2008. Uvedený nárůst by měl být posuzován v souvislosti s celkovým snížením spotřeby o 3,8 % v témže období.
3.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/součást)
4,06
3,25
4,07
4,02
Index (2009 = 100)
125
100
125
123
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(64)
Tabulka č. 4 ukazuje, že průměrná dovozní cena z ČLR se během posuzovaného období mírně snížila. Nejprve se mezi lety 2008 a 2009 značně snížila o 20 %, poté se mezi lety 2009 a 2010 zvýšila o 25 %. Ke konci posuzovaného období pak opět poklesla.
(65)
Z šetření rovněž vyplynulo, že dovozní ceny z ČLR byly setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Propad cen v roce 2009 se kryl s výrazným nárůstem čínského podílu na trhu EU, který stoupl z 13 % na 17,3 %, a trvající cenové podbízení vysvětluje nepřetržitý nárůst podílu čínských vyvážejících výrobců na trhu zejména mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 6,1 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(68)
Jak je uvedeno v 24. a 25. bodě odůvodnění, byl za účelem posouzení možné podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Je třeba uvést, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil výrobu hliníkových radiátorů teprve v roce 2009. Za účelem konzistentní analýzy tendencí v posuzovaném období se považovalo za vhodné stanovit rok 2009 jako referenční rok pro přezkum újmy, tj. jako index 100. Pro úplnost byl na základě dostupných údajů stanoven rovněž index pro rok 2008.
(69)
Za účelem stanovení mikroukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a zásoby, byly čtyřmi výrobci v EU zařazenými do vzorku poskytnuty a ověřeny potřebné údaje. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro tři výrobce působící v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto třech výrobcích z roku 2009 (index 100).
(70)
Ke stanovení makroukazatelů, jako jsou výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a zaměstnanost, byly použity údaje poskytnuté osmi výrobci hliníkových radiátorů v EU. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro sedm výrobců působících v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto sedmi výrobcích z roku 2009 (index 100).
(71)
V souvislosti s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období posouzení všech hospodářských činitelů uvedených ve zmíněném článku.
4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (součásti)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Index (2009 = 100)
116
100
108
115
Objem výroby (součásti)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Index využití kapacity
70 %
59 %
63 %
60 %
Index (2009 = 100)
119
100
106
101
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(72)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(73)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla. Zároveň se snížením poptávky v roce 2009 výroba prudce poklesla, načež vzrostla v roce 2010 během období šetření. I při nárůstu spotřeby o 9 % byla výroba mezi rokem 2009 a obdobím šetření poměrně stabilní. Výroba je rovněž závislá na vývozní činnosti výrobního odvětví EU, a ta byla během posuzovaného období významná.
(74)
Přestože spotřeba poklesla pouze mírně, využití kapacity se ze 70 % v roce 2008 snížilo na 60 % během období šetření. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření bylo poměrně stálé.
4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (součásti)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Index (2009 = 100)
119
100
93
100
Podíl na trhu
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Index (2009 = 100)
105
100
96
92
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(75)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 16 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 87 % v roce 2008 na 76 % v průběhu období šetření. V roce 2009 se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 16 % a to ztratilo tedy více než čtyři procentní body podílu na trhu. V roce 2010 se objem prodeje propadl o dalších 7 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zmenšil z 82,7 % na 79,5 %. V období šetření, za zvyšující se spotřeby (nárůst o 13,5 %), došlo k dalšímu zmenšení podílu na trhu výrobního odvětví Unie na 76 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřebu a získat zpět část podílu na trhu, který ztratilo.
4.4. Růst
(76)
V průběhu posuzovaného období se ukázalo, že spotřeba v Unii mírně poklesla o 3,8 %, přičemž se ve stejném období objem prodeje výrazně snížil o 15,9 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 12,6 %. Zároveň se v posuzovaném období značně zvýšil dovoz z ČLR, a to o 76,9 %. V důsledku toho se během téhož období zmenšil podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 11 procentních bodů.
4.5. Zaměstnanost
Tabulka č. 7
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 598
1 642
1 641
Index (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
Index (2009 = 100)
114
100
105
112
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(77)
Počet zaměstnanců v posuzovaném období mírně vzrostl, což však vedlo k poklesu výroby. Je však třeba poznamenat, že vzrůstající tendence, pokud jde o zaměstnanost, je výhradně důsledkem toho, že jedna ze společností zařazených do vzorku, konkrétně nejmenší ze společností ve vzorku, zahájila výrobu v roce 2009. V opačném případě by zaměstnanost vykazovala negativní vývoj.
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala, nedosáhla však své počáteční úrovně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření produktivita vzrostla o 12 %.
4.6. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 8
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/součást)
5,31
5,47
5,62
Index (2009 = 100)
113
100
103
106
Jednotkové výrobní náklady (EUR/součást)
4,92
5,34
5,61
Index (2009 = 100)
113
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(79)
Vývoj průměrných prodejních cen zaznamenal v posuzovaném období výrazný pokles o 6 %. Od roku 2009 do období šetření se ceny zvedly o 6 %, zároveň se zvýšením spotřeby a zlepšením situace na trhu, nedosáhly však výše z roku 2008.
(80)
Současně se v posuzovaném období mírně snížily poměrné výrobní a prodejní náklady na obdobný výrobek, výrobní odvětví Unie však v roce 2010 a v období šetření nadále nebylo ziskové. V roce 2009 se náklady snížily o 11,5 %, což ovlivnilo snížení prodejních cen o 11,5 % v roce 2010 a v období šetření, poté výrobní odvětví Unie zaznamenalo strmý růst nákladů a mohlo pouze mírně zvýšit ceny k pokrytí mimořádných nákladů. Tento vývoj vedl k dalšímu snížení ziskovosti a ke zmenšení podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než čínské dovozní ceny.
4.7. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 9
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Index (2009 = 100)
99
100
32
2
Peněžní tok
27 712 871
14 228 145
843 570
Index (2009 = 100)
112
100
51
3
Investice (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Index (2009 = 100)
165
100
78
58
Návratnost investic
36 %
49 %
21 %
2 %
Index (2009 = 100)
73
100
43
4
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období a rovněž od roku 2009 do období šetření se ziskovost výrobního odvětví Unie výrazně snížila, a to téměř až na samou svou hranici.
(82)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odrážel do velké míry negativní vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v období šetření. Obdobně i návratnost investic klesla z 36 % v roce 2008 na 2 % v období šetření.
(83)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na počátku posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo významně investovat a modernizovat strojní zařízení, a tak vyrábět efektivněji, poté se však investice trvale snižovaly, až ve zbytku posuzovaného období snížení dosáhlo 64,7 %.
4.8. Zásoby
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie Index (2009 = 100)
137
100
131
299
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(84)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období značně vzrostl V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 27 %; následně se v roce 2010 zvýšila o 30,8 % a v období šetření o 128,4 %.
5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(85)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
6. Závěr ohledně újmy
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršila, nebo se nevyvíjela v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2009 do konce období šetření.
(87)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 16 % a jeho podíl na trhu se z 87 % v roce 2008 propadl na 76 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nezdařilo opět nabýt podílu na trhu, který ztratilo. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období nepřetržitě rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(88)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 3,8 % a objem dumpingového dovozu z ČLR výrazně vzrostl o přibližně 77 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu rovněž vzrostl, a to z 13 % v roce 2008 na 24 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 16 % a zmenšil se jeho podíl na trhu, a to z 87 % v roce 2008 na 76 % v období šetření.
(92)
Od roku 2009 do období šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však opět zmenšil, a to na rozdíl od ročního nárůstu dumpingového dovozu z ČLR o 52 % v uvedeném období.
(93)
S ohledem na silný tlak na ceny je třeba zdůraznit, že v roce 2009 klesly průměrné dovozní ceny z ČLR o 20 %, což přinutilo výrobní odvětví Unie výrazně snížit své prodejní ceny o přibližně 11,5 %. V roce 2010 a během období šetření se z důvodu zvýšení nákladů výrobní odvětví Unie pokusilo zvýšit své ceny. Tento vývoj vedl k další ztrátě podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než ceny dumpingového dovozu z ČLR. Tento stav vedl zejména k výraznému zhoršení, pokud jde o ziskovost, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(94)
V posuzovaném období se ceny dumpingového dovozu z ČLR snížily. Přestože se ceny dovozu z ČLR od roku 2009 do období šetření zvýšily o 23 %, zůstávaly během posuzovaného období a zejména v průběhu období šetření setrvale nižší než prodejní ceny účtované výrobním odvětvím Unie, a tak se na trhu Unie udržovaly na stejné úrovni.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(96)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, jejich součásti a díly, obsahují všechny druhy výrobků z hliníku. Jelikož nebyly k dispozici žádné další spolehlivé informace, byl na základě podnětu vyvozen závěr, že kromě ČLR neexistuje žádná další země, která není členem Evropské unie, která během posuzovaného období vyráběla a vyvážela hliníkové radiátory do EU.
3.2. Hospodářská krize
(97)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby v Unii zejména v roce 2009 a 2010. Je však třeba uvést, že v situaci, kdy se snižovala spotřeba v posuzovaném období, a v situaci, kdy se mezi rokem 2009 a obdobím šetření spotřeba zvyšovala, objem dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, na trhu Unie stále rostl.
(98)
Výsledky levného dumpingového dovozu kontrastují s výsledky výrobního odvětví Unie. Šetření skutečně ukázalo, že přestože se spotřeba v Unii od roku 2009 do období šetření zvýšila v souvislosti s všeobecným hospodářským oživením, podíl výrobního odvětví Unie na trhu nadále klesal. Přestože objem produkce se spíše zvyšoval, část nadvýroby bylo nutné ponechat jako zásoby.
(99)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a prudkého nárůstu dovozu dumpingových výrobků by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Výsledky šetření však jednoznačně ukazují, že dumpingový dovoz z ČLR prohloubil účinky hospodářského propadu. Výrobní odvětví Unie se nevzpamatovalo ani v období všeobecného hospodářského oživení a nemohlo vykázat svůj původní objem prodeje a získat zpět podíl na trhu, který ztratilo během posuzovaného období.
(100)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize mohla celkově přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena.
3.3. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(101)
Šetřením se prokázalo, že náklady na výrobu hliníkových radiátorů jsou v přímé souvislosti s vývojem cen hliníku, což je hlavní surovina pro výrobu tohoto výrobku. Přestože se, jak ukazuje tabulka č. 8 výše, výrobní náklady v roce 2009 výrazně snížily, prodejní ceny se snižovaly stejným tempem. V roce 2010 a v období šetření náklady stouply více než prodejní ceny, a proto ve výrobním odvětví Unie nedošlo k oživení, zejména pokud jde o ziskovost. K tomu došlo v době, kdy dovozní ceny výrobku dováženého z ČLR v porovnání s cenami účtovanými výrobním odvětvím Unie setrvale vykazovaly podbízení.
(102)
V tržním hospodářství by bylo možné očekávat, že se ceny na trhu budou pravidelně přizpůsobovat tak, aby zohledňovaly vývoj různých složek výrobních nákladů. K tomu však nedošlo. Šetření potvrdilo, že dumpingový dovoz z ČLR, podbízivý ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie, nadále stlačoval ceny na trhu Unie, a tak zabránil tomuto výrobnímu odvětví, aby si udrželo svůj podíl na trhu a upravovalo ceny tak, aby mohlo pokrývat své náklady a dosahovat přiměřené úrovně zisku, a to zejména v období šetření.
(103)
Nárůst cen surovin proto nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie zejména v období šetření.
3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v součástech
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Index (2009 = 100)
126
100
111
94
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(104)
Vývozní činnost výrobního odvětví Unie představovala v posuzovaném období významný podíl jeho obchodních činností. Hlavním cílem vývozu výrobního odvětví Unie byly zejména trhy v Rusku a dalších zemích východní Evropy, kde měly prodávané výrobky poměrně nižší kvalitu, a proto byly levnější než radiátory prodávané na trhu Unie.
(105)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že vývozní obrat výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl. Jak naznačují dostupné informace, lze tuto situaci částečně vysvětlit tak, že na těchto vývozních trzích byl rovněž přítomen rostoucí objem vývozu hliníkových radiátorů z ČLR.
(106)
Je nicméně zřejmé, že uvedená vývozní činnost umožnila výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a tím snížit celkové výrobní náklady. Lze proto oprávněně uvažovat o tom, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být potenciální příčinou podstatné újmy, která byla tomuto odvětví způsobena zejména v období šetření. Ať měl pokles vývozního prodeje na výrobní odvětví Unie jakkoli negativní dopad, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi uvedenou újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(107)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že v posuzovaném období a od roku 2009 do období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(108)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu byl setrvalý a probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie nemohlo opět získat ztracený podíl na trhu a být znovu ziskové a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(109)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(112)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(114)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále ztrátové. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(115)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(116)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali.
(117)
Pokud jde o dovozce, v rámci tohoto šetření spolupracoval pouze jediný dovozce, působící v Polsku, který vyplnil dotazník a umožnil inspekci na místě. Tento dovozce utrpěl v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření drobné ztráty. Činnosti spojené s dotčeným výrobkem jsou však poměrně skromné ve srovnání s veškerými činnostmi této společnosti. Je proto pravděpodobné, že uložení opatření by nemělo závažný dopad na její celkový zisk.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(118)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(120)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(121)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2008. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 7,4 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(122)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(123)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(125)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(127)
Všechny stížnosti požadující použití těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (4) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, tuzemským obchodem a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (doplňkové kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Všechny ostatní společnosti
61,4
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2012.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 402/2012
z dne 10. maja 2012
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz aluminijskih radiatorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska Komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 12. avgusta 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom aluminijskih radiatorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) v Unijo.
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je vložil Konzorcij z omejeno odgovornostjo Mednarodnega združenja proizvajalcev aluminijskih radiatorjev (AIRAL Scrl, v nadaljnjem besedilu: pritožnik), ki predstavlja glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje aluminijskih radiatorjev Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.
2. Strani, ki jih postopek zadeva
(3)
Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike iz LRK, proizvajalce v primerljivi državi, uvoznike, distributerje, druge strani, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike LRK uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(4)
Pritožnik, drugi proizvajalci Unije, proizvajalci izvozniki iz LRK, uvozniki in distributerji so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(5)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev Unije, uvoznikov in proizvajalcev izvoznikov je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je uvoznike in proizvajalce izvoznike pozvala, da se ji med julijem 2010 in junijem 2011 javijo in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom (kot je opredeljen v oddelku 3 spodaj), kot je določeno v obvestilu o začetku.
(6)
Da bi se proizvajalcem izvoznikom omogočila predložitev zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), če bi tako želeli, je Komisija proizvajalcem izvoznikom iz LRK, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organom LRK poslala obrazce za zahtevek. Javila se je samo skupina družb Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd in Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (v nadaljnjem besedilu: skupina Sira) in zahtevala TGO. Zahtevek za IO sta oddali družbi Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. in Metal Group Co., Ltd.
(7)
Kar zadeva proizvajalce Unije in kot je ustrezno pojasnjeno v uvodni izjavi 24 spodaj, je osem proizvajalcev Unije predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi informacij, ki jih je Komisija prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, je bil izbran vzorec štirih proizvajalcev Unije glede na prodajo/obseg proizvodnje, velikost in zemljepisno lego v Uniji.
(8)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 27, so le trije nepovezani uvozniki predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Vendar pa dva od teh uvoznikov nista uvažala/kupovala zadevnega izdelka. Zato je bilo odločeno, da vzorčenje zaradi omejenega števila uvoznikov ni več potrebno.
(9)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 28, je 18 proizvajalcev izvoznikov iz LRK predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi informacij, ki jih je Komisija prejela od teh strani, je bil izbran vzorec dveh proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom izvoza v Unijo.
(10)
Komisija je vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku, tj. proizvajalcem izvoznikom iz LRK, štirim vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočim uvoznikom v Uniji in Evropski potrošniški organizaciji BEUC, poslala vprašalnike s prošnjo, da vprašalnike za uporabnike pošljejo svojim povezanim družbam.
(11)
Prejela je odgovore dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK, štirih vzorčenih proizvajalcev Unije in enega nepovezanega uvoznika. Noben uporabnik ni izpolnil vprašalnika.
(12)
Poleg tega je od ene skupine povezanih proizvajalcev izvoznikov prejela zahtevek za individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Preučitev teh zahtevkov bi bila v začasni fazi preveč obremenjujoča. Odločitev o odobritvi individualne preiskave tej skupini družb bo sprejeta v zaključni fazi.
(13)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
Proizvajalci v Uniji
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Poljska,
-
Fondital SpA, via cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italija,
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italija,
-
Radiatori 2000 S.p.A, via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italija.
Uvozniki v Uniji
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400, Myślenice, Poljska.
Proizvajalci izvozniki iz LRK
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. („Zhejiang flyhigh“), Jinyun,
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Obdobje preiskave
(14)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2010 do 30. junija 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2008 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(15)
Zadevni izdelek so aluminijski radiatorji in elementi ali deli takih radiatorjev, ne glede na to, ali so ti elementi ali deli v blokih, izvzeti pa so električni radiatorji ter njihovi elementi in deli (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). Zadevni izdelek se trenutno uvršča pod oznake KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 in ex 7616 99 90.
(16)
Na podlagi domnevne razlike med dvema proizvodnima postopkoma, ki se uporabljata pri proizvodnji radiatorjev, je tej opredelitvi izdelka ugovarjala skupina Sira. Skupino Sira sestavljata dva proizvajalca izvoznika iz LRK, od katerih eden uporablja proizvodno tehniko tlačnega ulivanja, drugi pa tehniko ekstrudiranja. Po mnenju skupine Sira bi morala biti tehnika ekstrudiranja izvzeta iz opredelitve zadevnega izdelka zaradi domnevnih razlik v fizikalnih in tehničnih lastnostih, surovinah, stroških proizvodnje in prodajnih cenah ter zaradi tega, ker tehnika ekstrudiranja v EU in LRK ni običajna.
(17)
Pojasnila glede tega vprašanja je zahtevala še ena kitajska stran, Kitajska gospodarska zbornica za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov (CCCME), in sicer zaradi razlik v stroških in cenah radiatorjev, izdelanih po navedenih proizvodnih tehnikah.
(18)
Čeprav so med obema tehnikama manjše razlike, je jasno, da imajo izdelani radiatorji enake fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo. Radiatorji, izdelani po obeh metodah, so v veliki meri zamenljivi. Njihove osnovne lastnosti so predvsem lahkost, nizka toplotna vztrajnost in visoka prevodnost toplote. Razlike v stroških in cenah ter dejstvo, da je pri tehniki ekstrudiranja mogoča uporaba nekoliko drugačne aluminijeve zlitine, ne spreminjajo teh osnovnih lastnosti. Pri primerjavi cen so razlike ustrezno obračunane v sistemu za primerjanje vrst izdelkov, uporabljenem v tej preiskavi (v nadaljnjem besedilu: sistem PCN), kar pomeni, da se primerjajo samo podobni izdelki.
(19)
Poleg tega je treba aluminijske radiatorje ne glede na proizvodni proces šteti za en sam izdelek, saj se prodajajo po istih prodajnih poteh, potrošniki in končni uporabniki pa jih dojemajo kot izdelke iz aluminija (z navedenimi znanimi lastnostmi) in ne razlikujejo med proizvodnimi tehnikami. Glede na navedeno se ta trditev zavrne.
(20)
CCCME je tudi ugovarjala dejstvu, da jeklene plošče in radiatorji iz litega železa niso vključeni v obseg izdelka. Čeprav je uporaba takih izdelkov podobna, imajo drugačne osnovne fizikalne in tehnične lastnosti, saj osnovno surovino (aluminijevo zlitino) nadomešča železo ali jeklo, ki imata drugačne fizikalne in tehnične lastnosti (težo, toplotno vztrajnost in prevodnost). Trditev se zato zavrne.
(21)
CCCME je izrazila nadaljnje pripombe v zvezi s prodajo prek „javnega razpisa“, ki je navedena v pritožbi. Iz teh pripomb je razvidno, da CCCME sklepa, da to zadeva javna naročila. Javni razpisi, navedeni v pritožbi, se v resnici nanašajo na običajno poslovno prakso, po katerih kupec radiatorjev EU pred oddajo naročila potencialne dobavitelje pozove, da objavijo cene naročila. Kitajskih uvoz, ki se uporablja pri izračunu, ni vključeval postopka javnih naročil.
(22)
CCCME je predložila pripombe tudi na v pritožbi navedene „oblikovalske radiatorje“, pri čemer je sklepala, da so taki radiatorji izvzeti iz opredelitve izdelka. Tudi te pripombe temeljijo na napačnem razumevanju, saj opredelitev izdelka takih radiatorjev ne izključuje. Te pripombe so bile zato zavrnjene.
2. Podobni izdelek
(23)
Preiskava je pokazala, da imajo aluminijski radiatorji, izdelani v LRK in izvoženi iz LRK, in aluminijski radiatorji, ki jih v Uniji izdelujejo in prodajajo proizvajalci Unije, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne.
C. VZORČENJE
1. Vzorčenje proizvajalcev Unije
(24)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje škode predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.
(25)
Komisija je v obvestilu o začetku objavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta vzorec je vseboval štiri družbe, ki so bile na podlagi svojega obsega prodaje, velikosti in zemljepisne lege v Uniji izbrane izmed osmih proizvajalcev Unije, za katere je bilo pred začetkom preiskave znano, da proizvajajo podobne izdelke. Te štiri družbe so predstavljale 66 % celotne ocenjene proizvodnje Unije v OP. Zainteresirane strani so bile pozvane, da pregledajo dokumentacijo, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku predložijo pripombe o ustreznosti te izbire. Ena zainteresirana stran je zahtevala, da se pri izbiri vzorca upošteva tudi obseg proizvodnje. Sprejeto je bilo, da se vzorec ustrezno spremeni. Nobena zainteresirana stran ni nasprotovala končnemu vzorcu, ki zajema štiri družbe.
2. Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(26)
Glede na potencialno veliko število uvoznikov, ki jih postopek zadeva, je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 17 osnovne uredbe.
(27)
Le trije nepovezani uvozniki so predložili zahtevane informacije in bili pripravljeni sodelovati. Ker dva od teh uvoznikov nista poročala o uvozu ali nakupu zadevnega izdelka, je bilo odločeno, da vzorčenje ni več potrebno.
3. Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov
(28)
Skupno 18 proizvajalcev izvoznikov iz LRK je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Te družbe so v OP na trg EU izvozile okrog 5 milijonov elementov (3) ali malo manj kot 50 % kitajskega izvoza. Na podlagi informacij, ki jih je Komisija prejela od teh strani, je bil izbran vzorec dveh proizvajalcev izvoznikov z največjim reprezentativnim obsegom proizvodnje, prodaje in izvoza, ki jih je v razpoložljivem času mogoče ustrezno preiskati. Izbrana proizvajalca izvoznika, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. in Metal Group Co., Ltd, predstavljata približno 62 % obsega prodaje 18 proizvajalcev izvoznikov, ki so predložili podatke za vzorčenje.
(29)
Ena skupina proizvajalcev izvoznikov (skupina Sira) je ugovarjala izključitvi iz vzorca na podlagi dejstva, da proizvaja določeno vrsto radiatorjev (s tehniko ekstrudiranja) in da bi njihova vključitev v vzorec zato povečala reprezentativnost vzorca. Vendar pa dodajanje še ene skupine ni bilo potrebno, saj je že prvotno izbrani vzorec predstavljal več kakor 60 % izvoza, ki so ga sporočile sodelujoče družbe. Poleg tega ni potrebno, da vzorec zajema vse vrste zadevnega izdelka. Zahtevek za vključitev skupine Sira je bil zato zavrnjen in potrjen je bil prvotni vzorec.
D. DAMPING
1. Tržnogospodarska in individualna obravnava
1.1. Tržnogospodarska obravnava (TGO)
(30)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
(31)
Vendar pa sta dva vzorčena proizvajalca izvoznika zahtevala le individualno obravnavo. Zato preiskava ni zajela meril TGO.
1.2. Individualna obravnava (IO)
(32)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ta merila so zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:
-
v primeru podjetij ali skupnih podjetij, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino,
-
izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji se svobodno določajo,
-
večina delnic je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države,
-
pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji ter
-
vmešavanje države ni takšno, da bi dovoljevalo izogibanje ukrepom, če se posameznim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve.
(33)
Oba vzorčena proizvajalca izvoznika sta zahtevala IO. Zahtevka sta bila preučena. Preiskava je pokazala, da vzorčene družbe izpolnjujejo vse pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe.
(34)
Obema vzorčenima proizvajalcema izvoznikoma je bila zato IO odobrena.
2. Primerljiva država
(35)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določi na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.
(36)
V obvestilu o začetku je Komisija izrazila svoj namen, da bo kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK uporabila Rusijo in pozvala zainteresirane strani, da v zvezi s tem predložijo pripombe.
(37)
Komisija ni prejela pripomb glede Rusije kot predlagane primerljive države. V času preiskave nobena zainteresirana stran ni predlagala drugega proizvajalca podobnih izdelkov iz primerljive države poleg tistih, navedenih v pritožbi.
(38)
Nobena družba iz Rusije ni pokazala pripravljenosti za sodelovanje, čeprav so bili vsi znani ruski proizvajalci v času preiskave o tem večkrat obveščeni in so jim bili poslani vprašalniki.
(39)
Komisija je s svojimi raziskavami skušala najti druge proizvajalce v tretjih državah.
(40)
Zato je poslala pisma in vprašalnike vsem znanim proizvajalcem iz drugih tretjih države (tj. Turčije, Irana, Hrvaške, Indije, Južne Afrike in Švice). Kljub nadaljnjim ukrepom na koncu noben proizvajalec ni pokazal pripravljenosti za sodelovanje.
(41)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 38, 39 in 40 zgoraj, preiskava ni razkrila drugih tretjih držav s tržnim gospodarstvom, ki bi lahko bile primerljive države v tem postopku. Zato je Komisija ob odsotnosti take tretje države s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe začasno sklenila, da ni mogoče določiti normalne vrednosti za vzorčene proizvajalce na podlagi domačih cen, konstruiranih normalnih vrednostih v tretji državi s tržnim gospodarstvom ali cen pri izvozu iz takih tretjih držav v druge države, vključno z Unijo, in da je zato treba določiti normalno vrednost na podlagi katere koli druge razumne osnove, v tem primeru na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji za podobni izdelek. To se je štelo za primerno zaradi navedenega nesodelovanja, pa tudi zaradi velikosti trga EU, obstoja uvoza in močne notranje konkurence na trgu EU za ta izdelek.
3. Normalna vrednost
(42)
Ker vzorčeni družbi nista zahtevali TGO, se je normalna vrednost za vse proizvajalce izvoznike iz LRK določila na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji za podobni izdelek, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 41. Po določitvi cen, ki so se plačevale ali se plačujejo v Uniji, je bila normalna vrednost izračunana na podlagi podatkov, preverjenih v prostorih vzorčenih proizvajalcev Unije iz uvodne izjave 13.
(43)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je bila prodaja v EU podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna. Ugotovljeno je bilo, da je prodaja podobnega izdelka proizvajalcev Unije v Uniji reprezentativna v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki ga v Unijo izvažajo proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec.
(44)
Komisija je nato proučila, ali se lahko ta prodaja šteje za običajen potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je opravila tako, da je ugotovila delež dobičkonosne prodaje EU neodvisnim strankam. Prodajne transakcije EU so se štele za dobičkonosne, če je bila cena za enoto enaka ali višja od proizvodnih stroškov. Zato so bili določeni proizvodni stroški na trgu Unije v OP. Ta analiza je pokazala, da je bila prodaja v EU za nekatere vrste izdelka dobičkonosna, tj. neto prodajna cena na enoto je bila višja od izračunanih proizvodnih stroškov na enoto.
(45)
Normalna vrednost vsake vrste izdelka je temeljila na dejanskih prodajnih cenah (franko tovarna) za dobičkonosno prodajo in na konstruirani normalni vrednosti za nedobičkonosno prodajo.
(46)
Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se proizvodnim stroškom industrije EU prišteli prodajni, splošni in upravni stroški (v nadaljnjem besedilu: PSU) ter dobiček. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so bili zneski za PSU in za dobiček v višini 4,43 % določeni na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji v običajnem poteku trgovine podobnega izdelka proizvajalcev EU.
4. Izvozne cene
(47)
Ker je bila vsem vzorčenim proizvajalcem izvoznikom odobrena IO in so zadevni izdelek izvažali v Unijo neposredno neodvisnim strankam v Uniji, so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.
5. Primerjava
(48)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve za posredne davke, prevozne stroške, stroške zavarovanja, stroške pakiranja, manipulativne stroške in stroške kredita so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi.
(49)
Za enega od proizvajalcev izvoznikov je bilo jasno, da družba zadevnega izdelka z uporabo sistema, predpisanega z vprašalnikom, ni razvrstila pravilno. Ena od specifikacij zadevnega izdelka se je nanašala na toplotno moč radiatorjev. Vendar družba ni imela dokazov za toplotno moč, ki jo je navajala za svoje izvožene modele. Navedena toplotna moč ni bila pravilna in ni ustrezala drugim specifikacijam, npr. teži in dimenziji. Zato je bilo treba za namene primerjave uporabiti samo preostale specifikacije.
(50)
Z uporabo sistema PCN za razvrstitev vrste izdelka je bila ugotovljena visoka stopnja ujemanja za enega vzorčenega proizvajalca izvoznika. Pri drugem vzorčenem proizvajalcu izvozniku ni bilo mogoče ugotoviti neposrednega ujemanja, zato je bila uporabljena metoda približevanja. Podrobnejši podatki o tej metodi so bili sporočeni zadevni strani.
6. Stopnje dampinga
(51)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za vzorčene proizvajalce izvoznike določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno in izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
(52)
Tehtano povprečje teh dveh stopenj dampinga je bilo izračunano za nevzorčene sodelujoče družbe.
(53)
Glede na nizko stopnjo sodelovanja iz LRK (manj kakor 50 %), se šteje za primerno, da bi morala stopnja dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse druge proizvajalce izvoznike iz LRK, temeljiti na najvišjih dampinških transakcijah za določeno stranko sodelujočih izvoznikov.
(54)
Tako določene začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, so:
Razpredelnica 1
Ime družbe
Status
Stopnja dampinga
Zhejiang Flyhigh
IO
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
IO
70,8 %
Druge sodelujoče družbe
32,5 %
Stopnja dampinga na ravni države
76,6 %
E. ŠKODA
1. Celotna proizvodnja Unije
(55)
Za določitev celotne proizvodnje Unije v obravnavanem obdobju so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih sporočili proizvajalci Unije pred začetkom preiskave in po njem, ter preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(56)
Aluminijske radiatorje je v OP v Uniji izdelovalo osem proizvajalcev. Za določitev celotne proizvodnje Unije v OP so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih proizvajalci Unije sporočili pred začetkom preiskave in po njem.
(57)
Na podlagi tega je bila celotna proizvodnja Unije v OP ocenjena na približno 64 milijonov. Glede na to, da so proizvajalci Unije, ki so podprli pritožbo, predstavljali celotno proizvodnje Unije, v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe predstavljajo industrijo Unije in bodo v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“.
2. Potrošnja Unije
(58)
Statističnih podatkov Eurostata o uvozu v tej preiskavi ni bilo mogoče uporabiti, saj oznake KN, ki zajemajo aluminijske radiatorje, vključujejo tudi druge izdelke iz aluminija, kot so električni radiatorji.
(59)
Potrošnja Unije je bila tako ugotovljena na podlagi podatkov iz pritožbe, zlasti v zvezi z obsegom prodaje industrije Unije v Uniji in uvozom proizvajalcev izvoznikov iz LRK. Podatki so bili navzkrižno preverjeni s prejetimi izpolnjenimi vprašalniki za vzorčenje in podatki, pridobljenimi in preverjenimi v prostorih vzorčenih proizvajalcev Unije in proizvajalcev izvoznikov iz LRK.
(60)
Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da se je potrošnja Unije gibala tako:
Razpredelnica 2
2008
2009
2010
OP
Potrošnja Unije (elementi)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Indeks (2009 = 100)
114
100
96
109
Vir: Podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki
(61)
V obravnavanem obdobju se je skupna potrošnja na trgu EU zmanjšala za 3,8 %. Med letoma 2008 in 2009 je bilo zmanjšanje približno 12-odstotno, kar je v skladu s svetovnimi negativnimi učinki gospodarske krize, potem pa se je potrošnja zmanjšala še za 3,7 %. Med letom 2010 in OP je sicer prišlo do ponovnega dviga (za 13,5 %), vendar potrošnja ni dosegla začetne ravni iz leta 2008. Zgornja razpredelnica prav tako kaže, da se je potrošnja v obdobju od leta 2009 do OP povečala za 9 %.
3. Uvoz iz zadevne države
(62)
Uvoz iz LRK v Unijo se je v obravnavanem obdobju razvijal tako:
Razpredelnica 3
2008
2009
2010
OP
Obseg uvoza iz LRK (elementi)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Indeks (2009 = 100)
86
100
114
152
Tržni delež
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Indeks (2009 = 100)
75
100
119
139
Vir: Podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki
(63)
Ne glede na razvoj potrošnje se je obseg uvoza iz LRK znatno povečal, in sicer za 77 % v obravnavanem obdobju. Povečevanje se je nadaljevalo in je bilo najbolj izrazito od leta 2010 do OP (+ 33 %). Podobno tudi tržni delež proizvajalcev izvoznikov iz LRK v obravnavanem obdobju kaže enakomerno rast, od 13 % leta 2008 do 24 % v OP. Pri tem trendu je treba upoštevati skupno zmanjšanje potrošnje za 3,8 % v istem obdobju.
3.1. Cene uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen
Razpredelnica 4
Uvoz iz LRK
2008
2009
2010
OP
Povprečna cena (v EUR/elementi)
4,06
3,25
4,07
4,02
Indeks (2009 = 100)
125
100
125
123
Vir: Podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki
(64)
Zgornja razpredelnica kaže, da se je povprečna uvozna cena iz LRK v obravnavanem obdobju nekoliko znižala. V prvi fazi, med letoma 2008 in 2009, se je znatno znižala (za 20 %), nato se je med letoma 2009 in 2010 povišala za 25 %. Proti koncu obravnavanega obdobja se je spet znižala.
(65)
Preiskava je pokazala tudi, da so bile v obravnavanem obdobju uvozne cene iz LRK vseskozi nižje od prodajnih cen industrije Unije. Padec cen leta 2009 je sovpadal z velikim povečanjem kitajskega tržnega deleža, s 13 na 17,3 % trga Unije, razlog za stalno naraščanje tržnega deleža proizvajalcev izvoznikov iz LRK pa je bilo nenehno nelojalno nižanje prodajnih cen, zlasti med letom 2009 in OP.
(66)
Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz sodelujočih kitajskih proizvajalcev, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za obstoječe carine in stroške po uvozu.
(67)
Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, izražen kot odstotek prihodka od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal 6,1-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen proizvajalcev izvoznikov iz LRK.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
4.1. Uvodne opombe
(68)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 24 in 25, je bilo vzorčenje uporabljeno za pregled morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Opozoriti bi bilo treba, da je eden od proizvajalcev Unije, vključenih v vzorec, aluminijske radiatorje začel proizvajati šele leta 2009. Da bi se zagotovila dosledna analiza trenda v obravnavanem obdobju, se je štelo za primerno, da se leto 2009 določi kot referenčno leto za analizo škode, in sicer z indeksom 100. Zaradi celovitosti je bil na podlagi razpoložljivih podatkov določen tudi indeks za leto 2008.
(69)
Predloženi in preverjeni podatki štirih vzorčenih proizvajalcev EU so bili uporabljeni z namenom, da se vzpostavijo mikro kazalniki, kot so cena na enoto, stroški na enoto, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in zaloge. Indeks za leto 2008 je bil določen na podlagi primerjave razpoložljivih podatkov za tri obstoječe proizvajalce za leto 2008 s podatki istih treh proizvajalcev za leto 2009 (indeks 100).
(70)
Podatki za osem proizvajalcev aluminijskih radiatorjev v EU so bili uporabljeni za določitev makro kazalnikov, kot so proizvodnja industrije Unije, proizvodne zmogljivosti, izkoriščenosti zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež in zaposlovanje. Indeks za leto 2008 je bila določen na podlagi razpoložljivih podatkov sedmih obstoječih proizvajalcev za leto 2008 v primerjavi s podatki istih sedmih proizvajalcev za leto 2009 (indeks 100).
(71)
V smislu člena 3(5) osnovne uredbe proučitev gospodarskega položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju vključuje oceno vseh ugotovljenih gospodarskih dejavnikov iz navedenega člena.
4.2. Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
Razpredelnica 5
2008
2009
2010
OP
Obseg proizvodnje (elementi)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Indeks (2009 = 100)
116
100
108
115
Proizvodna zmogljivost (elementi)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Izkoriščenost zmogljivosti
70 %
59 %
63 %
60 %
Indeks (2009 = 100)
119
100
106
101
Vir: Podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki
(72)
Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe, podatki, ki so jih sporočili proizvajalci Unije pred začetkom preiskave in po njem in preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju.
(73)
Zgornja razpredelnica kaže, da se je v obravnavanem obdobju proizvodnja zmanjšala. V skladu z zmanjšanim povpraševanjem je proizvodnja leta 2009 strmo padla, leta 2010 in v OP pa se je ponovno zvišala. Med letom 2009 in OP je proizvodnja kljub povečanju potrošnje za 9 % ostala razmeroma stabilna. Raven proizvodnje je odvisna tudi od izvozne dejavnosti industrije Unije, ki je v obravnavanem obdobju ostala znatna.
(74)
Kljub majhnemu zmanjšanju potrošnje se je izkoriščenost zmogljivosti v OP zmanjšala s 70 % leta 2008 na 60 % v OP. Med letom 2009 in OP je ostala razmeroma stabilna.
4.3. Obseg prodaje in tržni delež
Razpredelnica 6
2008
2009
2010
OP
Obseg prodaje (elementi)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Indeks (2009 = 100)
119
100
93
100
Tržni delež
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Indeks (2009 = 100)
105
100
96
92
Vir: Podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki
(75)
Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 16 %, tržni delež pa je nenehno upadal, in sicer s 87 % leta 2008 na 76 % v OP. Leta 2009 se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 16 %, torej je industrija Unije izgubila več kot 4 odstotne točke tržnega deleža. Leta 2010 se je obseg prodaje zmanjšal še za 7 %, tržni delež pa je padel z 82,7 % na 79,5 %. V OP je ob rastoči potrošnji (+ 13,5 %) tržni delež industrije Unije padel na 76 %. Industrija Unije tako ni uspela izkoristiti naraščajoče potrošnje in ponovno pridobiti nekaj izgubljenega tržnega deleža.
4.4. Rast
(76)
Ugotovljeno je bilo, da se je v obravnavanem obdobju potrošnja Unije nekoliko zmanjšala (za 3,8 %), medtem ko sta se obseg prodaje in tržni delež industrije Unije zmanjšala bolj občutno, za 15,9 % oziroma 12,6 % v istem obdobju. Obenem se je uvoz iz LRK znatno povečal, in sicer za 76,9 % v obravnavanem obdobju. Posledično se je v istem obdobju tržni delež industrije Unije zmanjšal za 11 odstotnih točk.
4.5. Zaposlovanje
Razpredelnica 7
2008
2009
2010
OP
Število zaposlenih oseb
1 598
1 642
1 641
Indeks (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivnost (enota/zaposleni)
Indeks (2009 = 100)
114
100
105
112
Vir: Podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki
(77)
Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju rahlo povečalo, kar pa je povzročilo zmanjšanje produktivnosti. Vendar pa je treba opozoriti, da je naraščajoči trend na področju zaposlovanja samo posledica dejstva, da je ena od vzorčenih družb (najmanjša) s proizvodnjo začela leta 2009. Če ne bi bilo tako, bi bil trend zaposlovanja negativen.
(78)
Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšala. Najnižjo raven je dosegla leta 2009, nato pa se je do OP izboljšala, a ni dosegla začetne ravni. Med letom 2009 in OP se je produktivnost povečala za 12 %.
4.6. Povprečne cene na enoto v Uniji in proizvodni stroški
Razpredelnica 8
2008
2009
2010
OP
Cena na enoto v EU za nepovezane stranke
(v EUR/enota)
5,31
5,47
5,62
Indeks (2009 = 100)
113
100
103
106
Stroški na enoto (v EUR/element)
4,92
5,34
5,61
Indeks (2009 = 100)
113
100
109
114
Vir: Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev
(79)
Trend povprečnih prodajnih cen v obravnavanem obdobju kaže znatno zmanjšanje, in sicer za 6 %. V obdobju od 2009 do OP so se ob naraščajoči potrošnji in oživitvi trga cene zvišale za 6 %, vendar niso dosegle ravni iz leta 2008.
(80)
Tudi relativni stroški za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka so se v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšali, vendar pa to industriji Unije še zdaleč ni omogočilo, da bi leta 2010 in v OP ostala dobičkonosna. Če je leta 200911,5-odstotno znižanje stroškov ustrezalo 11,5-odstotnemu znižanjem prodajnih cen, je industrija Unije leta 2010 in v OP doživela strmo rast stroškov, ob tem pa so se cene, s katerimi bi lahko pokrila dodatne stroške, le rahlo povišale. To je povzročilo dodatno izgubo dobičkonosnosti in tržnega deleža, saj so bile cene industrije Unije vseskozi višje od kitajskih uvoznih cen.
4.7. Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
Razpredelnica 9
2008
2009
2010
OP
Dobičkonosnost prodaje EU (v % neto prodaje)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Indeks (2009 = 100)
99
100
32
2
Denarni tok
27 712 871
14 228 145
843 570
Indeks (2009 = 100)
112
100
51
3
Naložbe (v EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Indeks (2009 = 100)
165
100
78
58
Donosnost naložb
36 %
49 %
21 %
2 %
Indeks (2009 = 100)
73
100
43
4
Vir: Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU
(81)
Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju in v obdobju od 2009 do OP se je dobičkonosnost industrije Unije izrazito zmanjšala in komajda dosegla prag dobička.
(82)
Trend denarnega toka, tj. sposobnosti industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je v veliki meri sledil negativnemu trendu dobičkonosnosti. Najnižja raven je bila dosežena v OP. Podobno se je zmanjšala tudi donosnost naložb, in sicer s 36 % leta 2008 na 2 % v OP.
(83)
Razvoj dobičkonosnosti, denarnih tokov in donosnosti naložb v obravnavanem obdobju je zmanjšal zmožnost industrije Unije za naložbe v svoje dejavnosti in oslabil njen razvoj. Industrija Unije je na začetku obravnavanega obdobja veliko vlagala in posodobila svoje delovne stroje za bolj učinkovito proizvodnjo, vendar so se nato naložbe stalno zmanjševale, in sicer za 64,7 % v preostalem obravnavanem obdobju.
4.8. Zaloge
Razpredelnica 10
2008
2009
2010
OP
Končne zaloge industrije Unije Indeks (2009 = 100)
137
100
131
299
Vir: Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU
(84)
Raven zalog vzorčene industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znatno povišala. Leta 2009 se je raven končnih zalog zmanjšala za 27 %, nato pa se je leta 2010 in v OP povečala za 30,8 % oziroma 128,4 %.
5. Višina dejanske stopnje dampinga
(85)
Stopnje dampinga so navedene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse določene stopnje so znatno nad stopnjo de minimis. Poleg tega glede na obseg in cene dampinškega uvoza iz LRK vpliv dejanske stopnje dampinga na trg EU ne more biti zanemarljiv.
6. Sklep o škodi
(86)
Preiskava je pokazala, da se je večina kazalnikov škode, ki se nanašajo na gospodarski položaj industrije Unije, poslabšala ali ni razvijala v skladu s potrošnjo v obravnavanem obdobju. To velja zlasti za obdobje od leta 2009 do konca OP.
(87)
V obravnavanem obdobju se je ob zmanjšani potrošnji obseg uvoza iz LRK enakomerno in znatno povečeval. Hkrati se je obseg prodaje industrije Unije skupaj zmanjšal za 16 %, njen tržni delež pa je padel s 87 % leta 2008 na 76 % v OP. Tudi ko se je potrošnja med letom 2009 in OP povišala za 9 %, je tržni delež industrije Unije še naprej padal. Ob znatnem povečanju dampinškega uvoza iz LRK na trg EU industrija Unije ni mogla ponovno pridobiti izgubljenega tržnega deleža. Dampinški uvoz po nizkih cenah je v obravnavanem obdobju enakomerno naraščal in nenehno nelojalno zniževal prodajne cene industrije Unije.
(88)
Poleg tega so bili resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot sta denarni tok in dobičkonosnost. To pomeni, da je bila oslabljena tudi zmožnost industrije Unije za zbiranje kapitala in naložbe.
(89)
Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
F. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(90)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je dampinški uvoz s poreklom iz LRK industriji Unije povzročil takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, zato da se morebitna škoda zaradi navedenih drugih dejavnikov ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
2. Učinek dampinškega uvoza
(91)
Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 3,8 %, obseg dampinškega uvoza iz LRK pa se je močno povečal (za približno 77 %), prav tako pa njegov tržni delež, in sicer s 13 % leta 2008 na 24 % v OP. Hkrati se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 16 %, njen tržni delež pa je padel s 87 % leta 2008 na 76 % v OP.
(92)
V obdobju od 2009 do OP se je potrošnja Unije povečala za 9 %, medtem ko se je v nasprotju z dampinškim uvozom iz LRK, ki se je letno povečal za 52 %, tržni delež industrije Unije v navedenem obdobju spet zmanjšal.
(93)
V zvezi s cenovnim pritiskom je treba poudariti, da so se leta 2009 povprečne cene uvoza iz LRK znižale za 20 %, zaradi česar je morala industrija Unije znatno znižati prodajne cene (za okoli 11,5 %). Leta 2010 in v OP je industrija Unije zaradi povečanih stroškov skušala zvišati svoje cene. To je povzročilo dodatno izgubo tržnega deleža, saj so bile cene industrije Unije vseskozi višje od cen dampinškega uvoza iz LRK. Ta položaj je privedel do znatnega poslabšanja zlasti dobičkonosnosti, obsega prodaje in tržnega deleža industrije Unije.
(94)
Cene dampinškega uvoza iz LRK so se v obravnavanem obdobju zmanjšale. Čeprav se je v obdobju od leta 2009 do OP cena uvoza iz LRK povečala za 23 %, je ostala bistveno nižja od prodajnih cen industrije Unije v obravnavanem obdobju in zlasti v OP, to pa je preprečevalo rast cen na trgu Unije.
(95)
Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da je bilo močno povečanje dampinškega uvoza iz LRK po cenah, ki so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, odločilno pri znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, ki se odraža zlasti s slabim finančnim stanjem, padcem obsega prodaje in tržnega deleža ter poslabšanjem večine kazalnikov škode.
3. Učinek drugih dejavnikov
3.1. Uvoz iz tretjih držav
(96)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 58, statističnih podatkov Eurostata o uvozu v tej preiskavi ni bilo mogoče uporabiti, ker oznake KN, ki zajemajo aluminijske radiatorje ter njihove elemente in dele, zajemajo tudi druge izdelke iz aluminija. Ker ni bilo drugih zanesljivih informacij, je bilo na podlagi pritožbe ugotovljeno, da razen LRK nobena država nečlanica EU v obravnavanem obdobju ni proizvajala in izvažala aluminijskih radiatorjev v EU.
3.2. Gospodarska kriza
(97)
Gospodarska kriza deloma pojasnjuje zmanjšanje potrošnje Unije, zlasti v letih 2009 in 2010. Vendar pa je treba omeniti, da se je tako ob zmanjšani potrošnji v obravnavanem obdobju kot ob povečani potrošnji v obdobju med letom 2009 in OP obseg dampinškega uvoza iz LRK na trgu Unije po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, vseskozi povečeval.
(98)
Zmogljivosti poceni dampinškega uvoza se razlikujejo od zmogljivosti industrije Unije. Preiskava je v resnici pokazala, da je od leta 2009 do OP tržni delež industrije Unije vseskozi padal, tudi ko se je potrošnja Unije v skladu s splošno oživitvijo gospodarstva povečala. Tudi ko se je nakazovalo povečanje obsega proizvodnje, je bilo treba presežke skladiščiti.
(99)
Že v običajnih gospodarskih razmerah in ob odsotnosti močnega cenovnega pritiska ter povečanega uvoza dampinških izdelkov bi industrija Unije zaradi manjše izkoriščenosti zmogljivosti lahko imela težave pri spopadanju z zmanjšanjem potrošnje in zvišanjem fiksnih stroškov na enoto. Vendar preiskava jasno kaže, da je dampinški uvoz iz LRK okrepil učinek upada gospodarske rasti. Celo med splošno oživitvijo gospodarstva si industrija Unije ni mogla opomoči in pridobiti obsega prodaje in tržnega deleža, ki jih je izgubila v obravnavanem obdobju.
(100)
Čeprav je gospodarska kriza morda prispevala k slabi uspešnosti industrije Unije, skupno ni mogla imeti takega učinka, da bi prekinila vzročno zvezo med dampinškim uvozom in stanjem škode industrije Unije zlasti v OP.
3.3. Razvoj proizvodnih stroškov industrije Unije
(101)
Preiskava je pokazala, da je strošek za proizvodnjo aluminijskih radiatorjev neposredno povezan z razvojem cen aluminija, glavne surovine, ki se uporablja za proizvodnjo tega izdelka. Tudi ko so se proizvodni stroški industrije Unije leta 2009 znatno zmanjšali, kot je prikazano v razpredelnici 8, so se prodajne cene še naprej enakomerno zmanjševale. Leta 2010 in v OP so se stroški povečali bolj kakor prodajne cene, kar je preprečilo zlasti izboljšanje dobičkonosnosti industrije Unije. Ta položaj je nastal, ko je uvozna cena izdelkov, uvoženih iz LRK, nenehno nelojalno nižala prodajne cene industrije Unije.
(102)
V tržnem gospodarstvu bi bilo mogoče pričakovati, da se bodo cene na trgu redno prilagajale razvoju različnih elementov proizvodnih stroškov. Vendar pa se to ni zgodilo. Preiskava je potrdila, da je dampinški uvoz iz LRK, ki je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, še naprej zaviral cene na trgu Unije in tako preprečeval, da bi industrija Unije obdržala svoj tržni delež ter prilagodila cene tako, da bi pokrila svoje stroške in dosegla primerno stopnjo dobička zlasti v OP.
(103)
Dvig cen surovin ni bil tak, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije zlasti v OP.
3.4. Opravljen izvoz vzorčene industrije Unije
Razpredelnica 11
2008
2009
2010
OP
Izvoz v elementih
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Indeks (2009 = 100)
126
100
111
94
Vir: Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU
(104)
Izvozna dejavnost industrije Unije je bila v obravnavanem obdobju pomemben del njenega poslovanja. Glavni izvozni trgi industrije Unije so bili predvsem Rusija in druge vzhodnoevropske države, kjer so bili prodani izdelki razmeroma nižje kakovosti in zato cenejši kot radiatorji, prodani na trgu Unije.
(105)
Zgornja razpredelnica kaže, da se je izvoz industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal. To je delno mogoče razložiti z dejstvom, da je bilo, kot kažejo razpoložljive informacije, povečan obseg izvoza aluminijskih radiatorjev iz LRK mogoče zaznati tudi na navedenih izvoznih trgih.
(106)
Kljub temu je jasno, da je izvozna dejavnost industriji Unije zagotovila, da doseže ekonomijo obsega in tako zmanjša skupne stroške proizvodnje. Zato je mogoče razumno sklepati, da izvozna dejavnost industrije Unije ni mogla biti morebitni vzrok za znatno škodo, ki jo je industrija Unije utrpela zlasti v OP. Kakršen koli učinek je že imelo zmanjšanje izvoza na industrijo Unije, ta ni mogel biti tak, da bi prekinil vzročno zvezo med škodo in poceni dampinškim uvozom iz LRK.
4. Sklep o vzročni zvezi
(107)
Navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež dampinškega uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju ter v obdobju od leta 2009 do OP bistveno povečala. Ugotovljeno je bilo, da je ta uvoz nenehno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije, zlasti pa v OP.
(108)
Povečanje obsega in tržnega deleža poceni dampinškega uvoza iz LRK je bilo stalno in je sovpadalo z negativnim razvojem gospodarskega položaja industrije Unije. Položaj se je še poslabšal v OP, ko industrija Unije ni mogla pridobiti izgubljenega tržnega deleža in dobičkonosnosti, obenem pa so drugi finančni kazalniki, kot so denarni tok in donosnost naložb, dosegli najnižjo raven.
(109)
Analiza drugih znanih dejavnikov, vključno z gospodarsko krizo, je pokazala, da kakršen koli negativen učinek teh dejavnikov ni tak, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(110)
Na podlagi navedene analize, ki je ustrezno razlikovala in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega izvoza, je bilo začasno sklenjeno, da je dampinški izvoz iz LRK industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
G. INTERES UNIJE
1. Uvodne opombe
(111)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali tehtni razlogi, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.
2. Interes industrije Unije
(112)
Industrija Unije je zaradi dampinškega uvoza iz LRK utrpela znatno škodo. Opozoriti je treba, da je v obravnavanem obdobju večina kazalnikov škode kazala negativno gibanje. Zdi se, da se brez ukrepov nadaljnjemu poslabšanju položaja industrije Unije ne bo mogoče izogniti.
(113)
Pričakovati je, da se bodo z uvedbo začasnih protidampinških dajatev ponovno vzpostavile učinkovite razmere za trgovanje na trgu Unije, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen preiskovanega izdelka tako, da bodo ustrezale stroškom različnih sestavnih delov in tržnim razmeram. Pričakuje se tudi, da bo z uvedbo začasnih ukrepov industriji Unije uspelo povrniti vsaj del tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi dodatno pozitivno vplivalo na njeno dobičkonosnost in celoten finančni položaj.
(114)
Če se ukrepi ne uvedejo, je pričakovati nadaljnji padec tržnega deleža, industrija Unije pa bo še vedno ustvarjala izgubo. To srednjeročno in dolgoročno ne bi bilo vzdržno. Glede na nastale izgube in visoko stopnjo naložb v proizvodnjo na začetku obravnavanega obdobja je mogoče pričakovati, da večina proizvajalcev Unije brez uvedbe ukrepov ne bo mogla povrniti svojih naložb.
(115)
Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije.
3. Interes uporabnikov in uvoznikov
(116)
V tej preiskavi uporabniki niso sodelovali.
(117)
Od uvoznikov je v preiskavi sodeloval le en poljski uvoznik, ki je poslal odgovore na vprašalnik in sprejel preveritveni obisk. Izgube tega uvoznika v OP za zadevni izdelek so bile majhne. Vendar pa je delež dejavnosti v zvezi z zadevnim izdelkom v primerjavi s celotnimi obsegom dejavnosti družbe razmeroma majhen. Zato uvedba ukrepov verjetno ne bo močno vplivala na njen skupni dobiček.
4. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(118)
Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij v zvezi z interesom Unije ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK.
H. PREDLOG ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV
1. Stopnja odprave škode
(119)
Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
(120)
Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje dampinga in znesek dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ne da bi se pri tem presegla ugotovljena stopnja dampinga.
(121)
Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je štelo, da bi morali morebitni ukrepi industriji Unije omogočiti, da krije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka v Uniji lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. Šteje se, da mora dobiček, ki bi se lahko dosegel brez dampinškega uvoza, temeljiti na stopnji dobička pred odbitkom davka vzorčenih proizvajalcev Unije leta 2008. Zato se šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 7,4 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki bi jo lahko industrija Unije po pričakovanju dosegla brez škodljivega dampinga.
(122)
Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije glede na dejanski dobiček/izgubo v OP in s prištetjem navedene stopnje dobička.
(123)
Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz LRK, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, z neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije v OP prodala na trgu Unije. Vsakršna razlika, ki sledi iz te primerjave, je bila nato izražena v odstotkih celotne uvozne vrednosti CIF.
2. Začasni ukrepi
(124)
Glede na navedeno se šteje, da bi bilo treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz LRK na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(125)
Na podlagi navedenega so bile stopnje dampinških dajatev določene s primerjavo med stopnjami odprave škode in stopnjami dampinga. V skladu s tem so predlagane stopnje protidampinške dajatve naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Začasna dajatev
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd,
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Druge sodelujoče družbe
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Stopnja dampinga na ravni države
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo ugotovljeni položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz LRK, ki jih proizvedejo te družbe, torej poimensko navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(127)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (4) skupaj z vsemi pomembnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve.
I. KONČNA DOLOČBA
(128)
Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve o uvedbi dajatev iz te uredbe začasne in jih bo za določitev kakršnih koli dokončnih ukrepov morda treba ponovno preučiti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz aluminijskih radiatorjev in elementov ali delov takih radiatorjev, ne glede na to, ali so ti elementi ali deli v blokih, izvzeti pa so električni radiatorji ter njihovi elementi in deli, trenutno uvrščenih pod oznake KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 in ex 7616 99 90 (oznake TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 in 7616999091) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
Družba
Dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co., Ltd.
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd.
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd.
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co. Ltd.
21,2
B284
Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd.
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd.
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd.
21,2
B291
Vse druge družbe
61,4
B999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani predložijo pripombe k uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 10. maja 2012